# Euroopan unionin L 223/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.223.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 223 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta21. elokuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.223.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 223

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta21. elokuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 793/2013, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, Färsaaria koskevista erityistoimenpiteistä Atlantin-Skandinavian sillikannan säilyttämiseksi (
  1
  ) | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 794/2013, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 8 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/439/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 19 päivänä elokuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5521)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2013/440/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 13 |
| | | 2013/441/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönottopäivän määrittämiseksi kahdeksannella alueella | 15 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 793/2013, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, Färsaaria koskevista erityistoimenpiteistä Atlantin-Skandinavian sillikannan säilyttämiseksi (
  1
  )

1

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 794/2013, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

8

PÄÄTÖKSET

2013/439/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 19 päivänä elokuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5521)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5521)

1

10

2013/440/EU

*

Komission päätös, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

13

2013/441/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 20 päivänä elokuuta 2013, viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönottopäivän määrittämiseksi kahdeksannella alueella

15

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |
| | * | Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

*

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 793/2013,

annettu 20 päivänä elokuuta 2013,

Färsaaria koskevista erityistoimenpiteistä Atlantin-Skandinavian sillikannan säilyttämiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnan,

ottaa huomioon tietyistä kalakantojen säilyttämiseksi toteutettavista kestämättömän kalastuksen salliviin maihin liittyvistä toimenpiteistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1026/2012 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Atlantin-Skandinavian sillikanta, josta käytetään myös nimitystä ”norjalainen kevätkutuinen silli”, on maailman suurin sillikanta. Sen saaliit ovat olleet noin 1–2 miljoonaa tonnia. Liikakalastuksesta johtuva rankka hyödyntäminen johti kuitenkin kannan romahtamiseen ja kaiken kalastustoiminnan loppumiseen yli kahdeksi vuosikymmeneksi 1970-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välillä, mistä aiheutui hyvin vakavia seurauksia kyseistä kantaa hyödyntäville laivastoille. |
| --- | --- |

(1)

Atlantin-Skandinavian sillikanta, josta käytetään myös nimitystä ”norjalainen kevätkutuinen silli”, on maailman suurin sillikanta. Sen saaliit ovat olleet noin 1–2 miljoonaa tonnia. Liikakalastuksesta johtuva rankka hyödyntäminen johti kuitenkin kannan romahtamiseen ja kaiken kalastustoiminnan loppumiseen yli kahdeksi vuosikymmeneksi 1970-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välillä, mistä aiheutui hyvin vakavia seurauksia kyseistä kantaa hyödyntäville laivastoille.

| (2) | Atlantin-Skandinavian sillikantaa on hallinnoitu kannan elpymisen ja vuonna 1996 tapahtuneen kalastuksen uudelleen aloittamisen jälkeen niiden viiden osapuolen, joiden talousvyöhykkeellä tämä kalalaji käy vaelluksensa aikana, välisillä neuvotteluilla; kyseiset osapuolet ovat Venäjän federaatio, Norja, Färsaaret, Islanti ja Euroopan unioni, jäljempänä ”rannikkovaltiot”. |
| --- | --- |

(2)

Atlantin-Skandinavian sillikantaa on hallinnoitu kannan elpymisen ja vuonna 1996 tapahtuneen kalastuksen uudelleen aloittamisen jälkeen niiden viiden osapuolen, joiden talousvyöhykkeellä tämä kalalaji käy vaelluksensa aikana, välisillä neuvotteluilla; kyseiset osapuolet ovat Venäjän federaatio, Norja, Färsaaret, Islanti ja Euroopan unioni, jäljempänä ”rannikkovaltiot”.

| (3) | Vuodesta 2007 alkaen rannikkovaltioiden välisissä neuvotteluissa sovittuihin järjestelyihin on sisällytetty suurimman sallitun saaliin jakamista koskevat tyhjentävät säännöt sekä sitoumus ylläpitää osuuksien suhteellinen vakaus tulevina vuosina. Atlantin-Skandinavian sillikannan osalta sovitut osuudet olivat seuraavat: Färsaaret 5,16 prosenttia, Islanti 14,51 prosenttia, Euroopan unioni 6,51 prosenttia, Norja 61 prosenttia ja Venäjän federaatio 12,82 prosenttia. Lisäksi rannikkovaltioilla oli pitkäaikainen sopimus yhteisesti sovittujen hallinnointijärjestelyjen uudelleentarkastelemisesta ja tarkistamisesta tiettyyn päivämäärään mennessä ainoastaan yhteisesti uusien tieteellisten lausuntojen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Vuodesta 2007 alkaen rannikkovaltioiden välisissä neuvotteluissa sovittuihin järjestelyihin on sisällytetty suurimman sallitun saaliin jakamista koskevat tyhjentävät säännöt sekä sitoumus ylläpitää osuuksien suhteellinen vakaus tulevina vuosina. Atlantin-Skandinavian sillikannan osalta sovitut osuudet olivat seuraavat: Färsaaret 5,16 prosenttia, Islanti 14,51 prosenttia, Euroopan unioni 6,51 prosenttia, Norja 61 prosenttia ja Venäjän federaatio 12,82 prosenttia. Lisäksi rannikkovaltioilla oli pitkäaikainen sopimus yhteisesti sovittujen hallinnointijärjestelyjen uudelleentarkastelemisesta ja tarkistamisesta tiettyyn päivämäärään mennessä ainoastaan yhteisesti uusien tieteellisten lausuntojen perusteella.

| (4) | Suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamisen helpottamiseksi rannikkovaltiot ovat sopineet käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesta pitkän aikavälin hoitosuunnitelmasta ja panneet sen täytäntöön; tarkoituksena on ollut pitää pyydystäminen turvallisten biologisten rajojen sisällä ja varmistaa kestävä kalastus. |
| --- | --- |

(4)

Suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamisen helpottamiseksi rannikkovaltiot ovat sopineet käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesta pitkän aikavälin hoitosuunnitelmasta ja panneet sen täytäntöön; tarkoituksena on ollut pitää pyydystäminen turvallisten biologisten rajojen sisällä ja varmistaa kestävä kalastus.

| (5) | Tämän pitkän aikavälin hoitosuunnitelman tarkoituksena oli estää kannan romahtaminen 2 500 000 tonnin suuruisen biomassan tason alapuolelle ja pyrkiä kaikin keinoin säilyttämään se 5 000 000 tonnin tason yläpuolella, jota pidetään kestävän enimmäistuoton mahdollistavana tasona. Tähän oli määrä päästä rajoittamalla pyydystämistä tavalla, joka vastaa kalastuskuolevuuden tasoa 0,125. Sovittiin, että jos biomassan taso laskee 5 000 000 tonnin alapuolelle, kalastuskuolevuutta vähennetään kannan nopean elpymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tämän pitkän aikavälin hoitosuunnitelman tarkoituksena oli estää kannan romahtaminen 2 500 000 tonnin suuruisen biomassan tason alapuolelle ja pyrkiä kaikin keinoin säilyttämään se 5 000 000 tonnin tason yläpuolella, jota pidetään kestävän enimmäistuoton mahdollistavana tasona. Tähän oli määrä päästä rajoittamalla pyydystämistä tavalla, joka vastaa kalastuskuolevuuden tasoa 0,125. Sovittiin, että jos biomassan taso laskee 5 000 000 tonnin alapuolelle, kalastuskuolevuutta vähennetään kannan nopean elpymisen varmistamiseksi.

| (6) | Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) suositti syyskuussa 2012 hoitosuunnitelmassa vahvistetun ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, että viiden rannikkovaltion suurin sallittu saalis (TAC) vuonna 2013 saisi olla enintään 619 000 tonnia, joka on 26 prosenttia pienempi kuin vuodelle 2012 vahvistettu TAC. |
| --- | --- |

(6)

Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) suositti syyskuussa 2012 hoitosuunnitelmassa vahvistetun ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti, että viiden rannikkovaltion suurin sallittu saalis (TAC) vuonna 2013 saisi olla enintään 619 000 tonnia, joka on 26 prosenttia pienempi kuin vuodelle 2012 vahvistettu TAC.

| (7) | Lokakuun 2012 ja tammikuun 2013 välisissä rannikkovaltioiden vuoden 2013 järjestelyjä koskevissa neuvotteluissa Färsaarten edustajat kieltäytyivät johdonmukaisesti ja toistuvasti jatkamasta nykyistä jakamista koskevaa järjestelyä. Lopulta ainoastaan neljä rannikkovaltiota sopi 18 päivänä tammikuuta 2013 vuoden 2013 järjestelyistä rannikkovaltioiden välisen kannan koordinoidun hallinnoinnin jatkamisesta mahdollisuuksien mukaan. Kyseisten neuvottelujen 23 päivänä tammikuuta 2013 päivätyssä hyväksytyssä pöytäkirjassa todetaan: ”Valtuuskunnat ilmaisivat huolestuneisuutensa siitä, että Färsaaret sanoutui irti rannikkovaltioiden välisestä sopimuksesta ilmoittamatta asiasta ennakolta.” Koska Färsaarten vetäytyminen neuvotteluista esti sopimisen viiden sopimuspuolen välisestä järjestelystä, muut neljä sopimuspuolta sopivat keskenään ottavansa huomioon Färsaarten kalastusintressit varaamalla sille Färsaarille vuoden 2007 järjestelystä lähtien perinteisesti kuuluneen osuuden, joka on 31 000 tonnia (5,16 % TACista). |
| --- | --- |

(7)

Lokakuun 2012 ja tammikuun 2013 välisissä rannikkovaltioiden vuoden 2013 järjestelyjä koskevissa neuvotteluissa Färsaarten edustajat kieltäytyivät johdonmukaisesti ja toistuvasti jatkamasta nykyistä jakamista koskevaa järjestelyä. Lopulta ainoastaan neljä rannikkovaltiota sopi 18 päivänä tammikuuta 2013 vuoden 2013 järjestelyistä rannikkovaltioiden välisen kannan koordinoidun hallinnoinnin jatkamisesta mahdollisuuksien mukaan. Kyseisten neuvottelujen 23 päivänä tammikuuta 2013 päivätyssä hyväksytyssä pöytäkirjassa todetaan: ”Valtuuskunnat ilmaisivat huolestuneisuutensa siitä, että Färsaaret sanoutui irti rannikkovaltioiden välisestä sopimuksesta ilmoittamatta asiasta ennakolta.” Koska Färsaarten vetäytyminen neuvotteluista esti sopimisen viiden sopimuspuolen välisestä järjestelystä, muut neljä sopimuspuolta sopivat keskenään ottavansa huomioon Färsaarten kalastusintressit varaamalla sille Färsaarille vuoden 2007 järjestelystä lähtien perinteisesti kuuluneen osuuden, joka on 31 000 tonnia (5,16 % TACista).

| (8) | Tammikuun 23 päivään 2013 jatkuneiden rannikkovaltioiden neuvottelujen aikana Färsaarten edustajat eivät pyytäneet tarkkaa yksittäistä osuutta, eivätkä he myöskään ehdottaneet kirjallisesti tai suullisesti uutta jakoa järjestelyyn, pyrkineet yhteistyöhön neljän muun sopimuspuolen kanssa tai osallistumaan vuoden 2013 järjestelyjä koskeviin keskusteluihin. |
| --- | --- |

(8)

Tammikuun 23 päivään 2013 jatkuneiden rannikkovaltioiden neuvottelujen aikana Färsaarten edustajat eivät pyytäneet tarkkaa yksittäistä osuutta, eivätkä he myöskään ehdottaneet kirjallisesti tai suullisesti uutta jakoa järjestelyyn, pyrkineet yhteistyöhön neljän muun sopimuspuolen kanssa tai osallistumaan vuoden 2013 järjestelyjä koskeviin keskusteluihin.

| (9) | Färsaarten kalastusministeri ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan lausunnossa Färsaarten laivastolle yksipuolisesti vahvistetusta 105 230 tonnin saalisrajoituksesta, joka on 17 prosenttia suositellusta TACista ja yli kolme kertaa enemmän kuin aikaisemmin sovittujen järjestelyjen soveltamisen mukainen osuus ja 145 prosenttia enemmän kuin Färsaarten osuus vuonna 2012. Tätä yksipuolista ilmoitusta on arvioitava edellä mainitun saaliiden vähentämistä 26 prosentilla vuonna 2013 koskevan tieteellisen lausunnon perusteella. Kyseisellä ilmoituksella Färsaaret sanoutui myös tosiasiallisesti irti yhteisesti hyväksytystä hoitosuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(9)

Färsaarten kalastusministeri ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan lausunnossa Färsaarten laivastolle yksipuolisesti vahvistetusta 105 230 tonnin saalisrajoituksesta, joka on 17 prosenttia suositellusta TACista ja yli kolme kertaa enemmän kuin aikaisemmin sovittujen järjestelyjen soveltamisen mukainen osuus ja 145 prosenttia enemmän kuin Färsaarten osuus vuonna 2012. Tätä yksipuolista ilmoitusta on arvioitava edellä mainitun saaliiden vähentämistä 26 prosentilla vuonna 2013 koskevan tieteellisen lausunnon perusteella. Kyseisellä ilmoituksella Färsaaret sanoutui myös tosiasiallisesti irti yhteisesti hyväksytystä hoitosuunnitelmasta.

| (10) | Näin toimiessaan Färsaaret ei ole pystynyt yhteistyöhön unionin ja muiden rannikkovaltioiden kanssa yhteisen edun mukaisen Atlantin-Skandinavian sillikannan hoitamisessa. Se ei myöskään ole noudattanut 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 61 artiklan 2 kohdan, 63 artiklan 1 ja 2 kohdan, 118 ja 119 artiklan sekä 300 artiklan eikä hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen (UNFSA) 5 ja 6 artiklan sekä 8 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(10)

Näin toimiessaan Färsaaret ei ole pystynyt yhteistyöhön unionin ja muiden rannikkovaltioiden kanssa yhteisen edun mukaisen Atlantin-Skandinavian sillikannan hoitamisessa. Se ei myöskään ole noudattanut 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 61 artiklan 2 kohdan, 63 artiklan 1 ja 2 kohdan, 118 ja 119 artiklan sekä 300 artiklan eikä hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen (UNFSA) 5 ja 6 artiklan sekä 8 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

| (11) | Jos neljän rannikkovaltion ja Färsaarten vahvistamat saalisrajoitukset toteutuvat, kokonaissaalis olisi 692 290 tonnia, mikä merkitsee liikakalastusta suositeltuun TACiin verrattuna. ICESin kalastuskauden 2013 hallinnointia koskevan lausunnon (2) yhteydessä laatimien arvioiden ja saalisennusteiden mukaan tämän seurauksena kutevan kannan biomassa vuoden 2014 alussa jäisi 4 200 000 tonniin eli huomattavasti alle kestävän enimmäistuoton mahdollistavana tasona pidetyn 5 000 000 tonnin. |
| --- | --- |

(11)

Jos neljän rannikkovaltion ja Färsaarten vahvistamat saalisrajoitukset toteutuvat, kokonaissaalis olisi 692 290 tonnia, mikä merkitsee liikakalastusta suositeltuun TACiin verrattuna. ICESin kalastuskauden 2013 hallinnointia koskevan lausunnon (2) yhteydessä laatimien arvioiden ja saalisennusteiden mukaan tämän seurauksena kutevan kannan biomassa vuoden 2014 alussa jäisi 4 200 000 tonniin eli huomattavasti alle kestävän enimmäistuoton mahdollistavana tasona pidetyn 5 000 000 tonnin.

| (12) | ICESin toukokuussa 2013 esittämän tuoreimman julkisesti käytettävissä olevan tieteellisen näytön (3) mukaan pitkän aikavälin hoitosuunnitelma nykyisessä muodossaan (kalastuskuolevuuden tavoitetaso 0,125) on varovaisuusperiaatteen mukainen, mutta tavoitteena olevan kalastuskuolevuuden tason nousu 0,15:een Färsaarten osuuden kasvun seurauksena muuttaisi suunnitelman ennalta varautumisen vastaiseksi; samalla uhka kannan romahtamisesta kasvaisi. |
| --- | --- |

(12)

ICESin toukokuussa 2013 esittämän tuoreimman julkisesti käytettävissä olevan tieteellisen näytön (3) mukaan pitkän aikavälin hoitosuunnitelma nykyisessä muodossaan (kalastuskuolevuuden tavoitetaso 0,125) on varovaisuusperiaatteen mukainen, mutta tavoitteena olevan kalastuskuolevuuden tason nousu 0,15:een Färsaarten osuuden kasvun seurauksena muuttaisi suunnitelman ennalta varautumisen vastaiseksi; samalla uhka kannan romahtamisesta kasvaisi.

| (13) | Asetuksen (EU) N:o 1026/2012 3 artiklan mukaisesti maa voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi, jos a) se ei tee yhteistyötä yhteisesti tärkeän kannan hoitamiseksi noudattaen täysimääräisesti 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1995 tehdyn sopimuksen (YK:n kalakantasopimus) määräyksiä taikka mitä tahansa muuta kansainvälistä sopimusta tai kansainvälisen oikeuden sääntöä ja b) se joko i) ei toteuta tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä tai ii) toteuttaa kalastuksenhoitotoimenpiteitä ottamatta asianmukaisesti huomioon muiden maiden ja unionin oikeuksia, etuja ja velvollisuuksia ja kyseiset kalastuksenhoitotoimenpiteet johtavat tarkasteltuna yhdessä muiden maiden ja unionin toteuttamien toimenpiteiden kanssa kalastustoimintaan, josta voisi olla seurauksena kalakannan kestämätön tila. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EU) N:o 1026/2012 3 artiklan mukaisesti maa voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi, jos a) se ei tee yhteistyötä yhteisesti tärkeän kannan hoitamiseksi noudattaen täysimääräisesti 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1995 tehdyn sopimuksen (YK:n kalakantasopimus) määräyksiä taikka mitä tahansa muuta kansainvälistä sopimusta tai kansainvälisen oikeuden sääntöä ja b) se joko i) ei toteuta tarvittavia kalastuksenhoitotoimenpiteitä tai ii) toteuttaa kalastuksenhoitotoimenpiteitä ottamatta asianmukaisesti huomioon muiden maiden ja unionin oikeuksia, etuja ja velvollisuuksia ja kyseiset kalastuksenhoitotoimenpiteet johtavat tarkasteltuna yhdessä muiden maiden ja unionin toteuttamien toimenpiteiden kanssa kalastustoimintaan, josta voisi olla seurauksena kalakannan kestämätön tila.

| (14) | Edellä sanotun perusteella Färsaaret täyttää kaikki edellytykset, joiden mukaisesti se voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi, minkä vuoksi komissio voi toteuttaa asetuksessa (EU) N:o 1026/2012 säädetyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

(14)

Edellä sanotun perusteella Färsaaret täyttää kaikki edellytykset, joiden mukaisesti se voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi, minkä vuoksi komissio voi toteuttaa asetuksessa (EU) N:o 1026/2012 säädetyt toimenpiteet.

| (15) | Asetuksen (EU) N:o 1026/2012 6 artiklan nojalla komissio päätti ilmoittaa Färsaarten maakuntahallitukselle ja Tanskan hallitukselle 17 päivänä toukokuuta 2013 tehdyllä päätöksellä (4) ja samana päivänä kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan määrittää Färsaaret kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi ja esittää määrittämisen syyt sekä kuvata mahdolliset toimenpiteet, joita kyseisen asetuksen nojalla on mahdollista toteuttaa. Färsaarten maakuntahallitus ilmoitti vastaanottaneensa kirjeen samana päivänä. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EU) N:o 1026/2012 6 artiklan nojalla komissio päätti ilmoittaa Färsaarten maakuntahallitukselle ja Tanskan hallitukselle 17 päivänä toukokuuta 2013 tehdyllä päätöksellä (4) ja samana päivänä kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan määrittää Färsaaret kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi ja esittää määrittämisen syyt sekä kuvata mahdolliset toimenpiteet, joita kyseisen asetuksen nojalla on mahdollista toteuttaa. Färsaarten maakuntahallitus ilmoitti vastaanottaneensa kirjeen samana päivänä.

| (16) | Färsaarten maakuntahallitus vastasi ilmoitukseen 17 kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä kiistämällä komission esittämät väitteet ja mainitsemalla erityisesti, ettei Färsaaret ollut vetäytynyt neuvotteluista, että se pyrkii edelleen löytämään neuvotteluratkaisun kannan jakamiseen ja ettei EU:lla ole oikeutta käyttää pakkokeinoja. Färsaaret ei kuitenkaan ilmaissut aikovansa muuttaa vuoden 2013 kestämättömiä saalisrajoituksia koskevaa päätöstään eikä se esittänyt selkeitä perusteluja vuotta 2013 koskevalle korkealle saalisrajoitukselleen lukuun ottamatta vailla tosiasiallista näyttöä olevaa väitettä, jonka mukaan ”kyseinen kanta on kasvanut viime vuosina Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla”. |
| --- | --- |

(16)

Färsaarten maakuntahallitus vastasi ilmoitukseen 17 kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä kiistämällä komission esittämät väitteet ja mainitsemalla erityisesti, ettei Färsaaret ollut vetäytynyt neuvotteluista, että se pyrkii edelleen löytämään neuvotteluratkaisun kannan jakamiseen ja ettei EU:lla ole oikeutta käyttää pakkokeinoja. Färsaaret ei kuitenkaan ilmaissut aikovansa muuttaa vuoden 2013 kestämättömiä saalisrajoituksia koskevaa päätöstään eikä se esittänyt selkeitä perusteluja vuotta 2013 koskevalle korkealle saalisrajoitukselleen lukuun ottamatta vailla tosiasiallista näyttöä olevaa väitettä, jonka mukaan ”kyseinen kanta on kasvanut viime vuosina Färsaarten lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla”.

| (17) | Komissio tarkasteli asiaa koskevaa saatavilla olevaa tieteellistä kirjallisuutta ja löysi ainoastaan lausuntoja, joissa viitataan sillin satunnaiseen pidempiaikaiseen esiintymiseen Färsaarten vesillä kalastuskauden aikana. Viittauksia, joiden perusteella kyseinen ilmiö olisi voitu tulkita vakaaksi tai pysyväksi osoitukseksi kannan lisääntymisestä, ei kuitenkaan löytynyt. Färsaarten esittämän väitteen, jonka mukaan kanta putoaa joka tapauksessa vuonna 2014 kestävän enimmäistuoton alapuolelle Färsaarten osuuden yksipuolisesta korotuksesta riippumatta, osalta on syytä panna merkille, että tuoreimpien tieteellisten lausuntojen mukaan (ks. edellä oleva johdanto-osan 12 kappale) se, että vaikka kanta saattaakin elpyä kestävän enimmäistuoton tasolle, se pysyy pidempään kyseisen tason alapuolella ja sen romahtamisen vaara on suurempi, jos tavoitteena olevan kalastuskuolevuuden nykyinen taso nousee Färsaarten osuuden korotuksen aiheuttamalle tasolle. |
| --- | --- |

(17)

Komissio tarkasteli asiaa koskevaa saatavilla olevaa tieteellistä kirjallisuutta ja löysi ainoastaan lausuntoja, joissa viitataan sillin satunnaiseen pidempiaikaiseen esiintymiseen Färsaarten vesillä kalastuskauden aikana. Viittauksia, joiden perusteella kyseinen ilmiö olisi voitu tulkita vakaaksi tai pysyväksi osoitukseksi kannan lisääntymisestä, ei kuitenkaan löytynyt. Färsaarten esittämän väitteen, jonka mukaan kanta putoaa joka tapauksessa vuonna 2014 kestävän enimmäistuoton alapuolelle Färsaarten osuuden yksipuolisesta korotuksesta riippumatta, osalta on syytä panna merkille, että tuoreimpien tieteellisten lausuntojen mukaan (ks. edellä oleva johdanto-osan 12 kappale) se, että vaikka kanta saattaakin elpyä kestävän enimmäistuoton tasolle, se pysyy pidempään kyseisen tason alapuolella ja sen romahtamisen vaara on suurempi, jos tavoitteena olevan kalastuskuolevuuden nykyinen taso nousee Färsaarten osuuden korotuksen aiheuttamalle tasolle.

| (18) | Tarkasteltuaan yksityiskohtaisesti Färsaarten maakuntahallituksen huomautuksia komissio päätteli, etteivät ne käy komission ilmoituksessa esitettyjen syiden vastanäytöksi tai asialliseksi perusteluksi sille, että kyseinen maa on kieltäytynyt yhteistyöstä. Tämä päätelmä sekä haluttomuus muuttaa vuoden 2013 yksipuolisesti vahvistettuja saalisrajoituksia saivat komission toteamaan, että Färsaaret täyttää edelleen perusteet, joiden nojalla se voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltuaan yksityiskohtaisesti Färsaarten maakuntahallituksen huomautuksia komissio päätteli, etteivät ne käy komission ilmoituksessa esitettyjen syiden vastanäytöksi tai asialliseksi perusteluksi sille, että kyseinen maa on kieltäytynyt yhteistyöstä. Tämä päätelmä sekä haluttomuus muuttaa vuoden 2013 yksipuolisesti vahvistettuja saalisrajoituksia saivat komission toteamaan, että Färsaaret täyttää edelleen perusteet, joiden nojalla se voidaan määrittää kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi.

| (19) | Sen vuoksi komissio katsoo, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Sen vuoksi komissio katsoo, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan mukaisesti.

| (20) | Kyseisten toimenpiteiden on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia suojelutavoitteen saavuttamiseksi, ja niillä olisi estettävä Färsaaria hyödyntämästä unionin markkinoita, satamia ja palveluja harjoittamansa sillin kestämättömän kalastuksen jatkamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Kyseisten toimenpiteiden on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia suojelutavoitteen saavuttamiseksi, ja niillä olisi estettävä Färsaaria hyödyntämästä unionin markkinoita, satamia ja palveluja harjoittamansa sillin kestämättömän kalastuksen jatkamiseksi.

| (21) | Komissio on arvioinut myös asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden lyhyen ja pitkän aikavälin ympäristövaikutukset ja niiden taloudelliset, sosiaaliset ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset sekä niiden täytäntöönpanosta aiheutuvan hallintotaakan. |
| --- | --- |

(21)

Komissio on arvioinut myös asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden lyhyen ja pitkän aikavälin ympäristövaikutukset ja niiden taloudelliset, sosiaaliset ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset sekä niiden täytäntöönpanosta aiheutuvan hallintotaakan.

| (22) | Kyseisen arvioinnin perusteella vaikuttaa asianmukaiselta toteuttaa aluksi tiettyjä asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan 1 kohdan c, d, e ja i alakohdassa lueteltuja toimenpiteitä. Mikäli ne osoittautuvat tehottomiksi ja Färsaaret sallii edelleen kestämättämän kalastuksen jatkumisen, voidaan vahvistaa muita toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(22)

Kyseisen arvioinnin perusteella vaikuttaa asianmukaiselta toteuttaa aluksi tiettyjä asetuksen (EU) N:o 1026/2012 4 artiklan 1 kohdan c, d, e ja i alakohdassa lueteltuja toimenpiteitä. Mikäli ne osoittautuvat tehottomiksi ja Färsaaret sallii edelleen kestämättämän kalastuksen jatkumisen, voidaan vahvistaa muita toimenpiteitä.

| (23) | Färsaarten keskisyvän veden troolareilla harjoittamaa sillinkalastusta voidaan vuoden kylmempinä kuukausina pitää kohdennettuna kalastuksena, mutta loppukeväällä ja kesällä, kun silliä ja makrillia pyydetään vastaavina määrinä, se on sekakalastusta. Sama alus voi pyytää molempia lajeja yhdellä vetokerralla, samalla kalastusmatkalla tai samalla pyyntialueella pitkin pyyntikautta. Makrilli on sillin lähilaji. Sen vuoksi jatkaessaan makrillin pyyntiä ja vientiä Färsaaret pyytää väistämättä sivusaaliina samalla edelleen myös suuria määriä silliä, vaikkei sitä voidakaan viedä unioniin. Näin ollen jos makrillintuontia ei sisällytetä toimenpiteisiin, sillin tuontikiellon tehokkuus keinona estää sillikannan kestävyyden heikkeneminen entisestään pienenee. Makrilli elää niin läheisessä yhteydessä silliin, että pyydettäessä makrillia Färsaarten alaisuuteen kuuluvassa kalastuksessa on aina olemassa riski, että saaliiksi joutuu myös silliä. Sen vuoksi voidaan olettaa, että Färsaarten alaisuudessa pyydetty makrilli on aina pyydetty yhdessä sillin kanssa. Jotta kauppaan liittyvät toimenpiteet olisivat tehokkaita, niiden olisi katettava sekä silli että makrilli. |
| --- | --- |

(23)

Färsaarten keskisyvän veden troolareilla harjoittamaa sillinkalastusta voidaan vuoden kylmempinä kuukausina pitää kohdennettuna kalastuksena, mutta loppukeväällä ja kesällä, kun silliä ja makrillia pyydetään vastaavina määrinä, se on sekakalastusta. Sama alus voi pyytää molempia lajeja yhdellä vetokerralla, samalla kalastusmatkalla tai samalla pyyntialueella pitkin pyyntikautta. Makrilli on sillin lähilaji. Sen vuoksi jatkaessaan makrillin pyyntiä ja vientiä Färsaaret pyytää väistämättä sivusaaliina samalla edelleen myös suuria määriä silliä, vaikkei sitä voidakaan viedä unioniin. Näin ollen jos makrillintuontia ei sisällytetä toimenpiteisiin, sillin tuontikiellon tehokkuus keinona estää sillikannan kestävyyden heikkeneminen entisestään pienenee. Makrilli elää niin läheisessä yhteydessä silliin, että pyydettäessä makrillia Färsaarten alaisuuteen kuuluvassa kalastuksessa on aina olemassa riski, että saaliiksi joutuu myös silliä. Sen vuoksi voidaan olettaa, että Färsaarten alaisuudessa pyydetty makrilli on aina pyydetty yhdessä sillin kanssa. Jotta kauppaan liittyvät toimenpiteet olisivat tehokkaita, niiden olisi katettava sekä silli että makrilli.

| (24) | Arvioidessaan toimenpiteiden oikeasuhteisuutta ja erityisesti päättäessään siitä, olisiko sillinkalastuksen yhteydessä pyydettyjen tärkeimpien kohdelajien kauppaa koskevat rajoitukset rajattava tiettyyn määrään vai olisiko kaikki tuonti kiellettävä, komissio tarkasteli mahdollisuutta harkita vaihtoehtona kaikkien silli- tai makrillituotteiden tai niitä sisältävien tuotteiden täydelliselle tuontikiellolle muita oikeasuhteisempia toimenpiteitä. Se arvioi kolmea mahdollista vaihtoehtoa: i) määrälliset rajoitukset kaikille tuotteille perinteisen kaupankäynnin puitteissa tapahtuvassa tuonnissa, ii) ainoastaan tuoreen ja jäädytetyn kalan ja kalasäilykkeiden täydellinen tuontikielto, joka ei koskisi pidemmälle jalostettuja tuotteita, kuten kalajauhoa ja -öljyä, ja iii) ainoastaan silliä ja sillituotteita koskeva täydellinen tuontikielto. Färsaarilta Euroopan unioniin suuntautuvan kalajauhon viennin suuren merkityksen vuoksi ensimmäinen näistä kolmesta vaihtoehdosta saattaisi olla erittäin tehokas, mutta sitä pidetään tässä vaiheessa liian ankarana erityisesti siksi, että se voi yhtäältä vaikuttaa myös sellaisiin Färsaarten kalastuselinkeinon aloihin, jotka eivät liity suoraan pelagiseen kalastukseen, ja toisaalta se aiheuttaa raskaan hallintotaakan, koska kalajauho- ja -öljynäytteet on tutkittava erikoislaboratorioissa niiden lajikohtaisen koostumuksen määrittämiseksi. Kolmatta vaihtehtoa pidetään tehottomana, koska sen mahdolliset taloudelliset vaikutukset voidaan helposti korvata makrillinviennillä. Sen vuoksi toinen vaihtoehto mahdollistaa parhaan tasapainon keinojen ja niiden toivottujen vaikutusten välillä, eikä tarvittavan tuloksen saavuttamiseksi ole olemassa edullisempia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(24)

Arvioidessaan toimenpiteiden oikeasuhteisuutta ja erityisesti päättäessään siitä, olisiko sillinkalastuksen yhteydessä pyydettyjen tärkeimpien kohdelajien kauppaa koskevat rajoitukset rajattava tiettyyn määrään vai olisiko kaikki tuonti kiellettävä, komissio tarkasteli mahdollisuutta harkita vaihtoehtona kaikkien silli- tai makrillituotteiden tai niitä sisältävien tuotteiden täydelliselle tuontikiellolle muita oikeasuhteisempia toimenpiteitä. Se arvioi kolmea mahdollista vaihtoehtoa: i) määrälliset rajoitukset kaikille tuotteille perinteisen kaupankäynnin puitteissa tapahtuvassa tuonnissa, ii) ainoastaan tuoreen ja jäädytetyn kalan ja kalasäilykkeiden täydellinen tuontikielto, joka ei koskisi pidemmälle jalostettuja tuotteita, kuten kalajauhoa ja -öljyä, ja iii) ainoastaan silliä ja sillituotteita koskeva täydellinen tuontikielto. Färsaarilta Euroopan unioniin suuntautuvan kalajauhon viennin suuren merkityksen vuoksi ensimmäinen näistä kolmesta vaihtoehdosta saattaisi olla erittäin tehokas, mutta sitä pidetään tässä vaiheessa liian ankarana erityisesti siksi, että se voi yhtäältä vaikuttaa myös sellaisiin Färsaarten kalastuselinkeinon aloihin, jotka eivät liity suoraan pelagiseen kalastukseen, ja toisaalta se aiheuttaa raskaan hallintotaakan, koska kalajauho- ja -öljynäytteet on tutkittava erikoislaboratorioissa niiden lajikohtaisen koostumuksen määrittämiseksi. Kolmatta vaihtehtoa pidetään tehottomana, koska sen mahdolliset taloudelliset vaikutukset voidaan helposti korvata makrillinviennillä. Sen vuoksi toinen vaihtoehto mahdollistaa parhaan tasapainon keinojen ja niiden toivottujen vaikutusten välillä, eikä tarvittavan tuloksen saavuttamiseksi ole olemassa edullisempia toimenpiteitä.

| (25) | Oikeasuhteisuutta arvioidessaan komissio tarkasteli myös muiden toimenpiteiden kuin tuontirajoitusten ja erityisesti satamien käyttöä koskevien rajoitusten tarpeellisuutta. Koska satamien käyttö polttoainetankkaukseen, saaliiden purkamiseen, miehistön vaihtoon, korjaustoimenpiteisiin ja lepoon on osa sillinpyyntiin liittyvää tavanomaista tarpeellista toimintaa, komissio päätteli, että tällaiset toimenpiteet ovat myös tarpeen ja etteivät vaihtoehtoiset, vähemmän rajoittavat toimenpiteet ole mahdollisia estämään, että Färsaarten kalastuslaivasto hyödyntää EU:n palveluja kestämättömän sillinkalastuksen harjoittamiseen. |
| --- | --- |

(25)

Oikeasuhteisuutta arvioidessaan komissio tarkasteli myös muiden toimenpiteiden kuin tuontirajoitusten ja erityisesti satamien käyttöä koskevien rajoitusten tarpeellisuutta. Koska satamien käyttö polttoainetankkaukseen, saaliiden purkamiseen, miehistön vaihtoon, korjaustoimenpiteisiin ja lepoon on osa sillinpyyntiin liittyvää tavanomaista tarpeellista toimintaa, komissio päätteli, että tällaiset toimenpiteet ovat myös tarpeen ja etteivät vaihtoehtoiset, vähemmän rajoittavat toimenpiteet ole mahdollisia estämään, että Färsaarten kalastuslaivasto hyödyntää EU:n palveluja kestämättömän sillinkalastuksen harjoittamiseen.

| (26) | Toteutettavien toimenpiteiden lyhyen ja pitkän aikavälin ympäristövaikutusten, niiden taloudellisten, sosiaalisten ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten sekä täytäntöönpanosta aiheutuvan hallintotaakan arvoinnin osalta voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat kohtuullisia, niillä ei ole kohtuuttomia haittavaikutuksia eikä niistä aiheudu kohtuutonta taakkaa. Toimenpiteiden ympäristövaikutukset ovat myönteiset, koska niiden uskotaan parantavan osaltaan sillikannan kestävyyttä. Kauppaan kohdistuvat vaikutukset ovat suhteellisen vähäiset, sillä odotettavissa olevia välittömiä vaikutuksia lukuun ottamatta keskipitkällä aikavälillä voidaan löytää vaihtoehtoisia kauppamekanismeja eikä loppuvaiheessa ole odotettavissa tarjontapulaa EU:n sisällä. Lyhyen aikavälin taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset arvioidaan vähäisiksi, koska ne voidaan yhdistää kauppaan kohdistuviin vaikutuksiin. Jos toimenpiteillä saavutetaan halutut tulokset, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset ovat sitä vastoin hyvin myönteiset erityisesti monille sellaisille laivastoille, jotka ovat taloudellisesti pitkälle riippuvaisia pelagisista lajeista. Toimenpiteistä aiheutuva hallintotaakka on suhteellisen vähäinen ottaen huomioon, että suurin osa toimenpiteiden täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa tarvittavista valvontakeinoista, henkilöstö mukaan luettuna, on jo olemassa. |
| --- | --- |

(26)

Toteutettavien toimenpiteiden lyhyen ja pitkän aikavälin ympäristövaikutusten, niiden taloudellisten, sosiaalisten ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten sekä täytäntöönpanosta aiheutuvan hallintotaakan arvoinnin osalta voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat kohtuullisia, niillä ei ole kohtuuttomia haittavaikutuksia eikä niistä aiheudu kohtuutonta taakkaa. Toimenpiteiden ympäristövaikutukset ovat myönteiset, koska niiden uskotaan parantavan osaltaan sillikannan kestävyyttä. Kauppaan kohdistuvat vaikutukset ovat suhteellisen vähäiset, sillä odotettavissa olevia välittömiä vaikutuksia lukuun ottamatta keskipitkällä aikavälillä voidaan löytää vaihtoehtoisia kauppamekanismeja eikä loppuvaiheessa ole odotettavissa tarjontapulaa EU:n sisällä. Lyhyen aikavälin taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset arvioidaan vähäisiksi, koska ne voidaan yhdistää kauppaan kohdistuviin vaikutuksiin. Jos toimenpiteillä saavutetaan halutut tulokset, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset ovat sitä vastoin hyvin myönteiset erityisesti monille sellaisille laivastoille, jotka ovat taloudellisesti pitkälle riippuvaisia pelagisista lajeista. Toimenpiteistä aiheutuva hallintotaakka on suhteellisen vähäinen ottaen huomioon, että suurin osa toimenpiteiden täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa tarvittavista valvontakeinoista, henkilöstö mukaan luettuna, on jo olemassa.

| (27) | Komissio arvioi lopuksi sitä, ovatko toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisia, ja totesi, että ne liittyvät hupenevan kalakannan säilyttämiseen ja että niiden tavoitteena on estää kannan tosiasiallinen liikakalastus, koska niillä pyritään Atlantin-Skandinavian sillikannan ylläpitämiseen turvallisten biologisten rajojen sisällä. Toimenpiteet toteutetaan unionin omien suojelutoimenpiteiden osana (asetuksen (EU) N:o 1026/2012 5 artiklan 1 kohdan b alakohta). Unioni on erityisesti vähentänyt saaliitaan 26 prosentilla kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) suosituksen mukaisesti, ja se soveltaa täysimääräisesti niitä vaatimuksia ja rajoituksia, jotka sisältyvät pitkän aikavälin hoitosuunnitelmaan, josta rannikkovaltiot sopivat ja jota ne ovat soveltaneet vuodesta 1999 lähtien. ICES vahvisti jälleen toukokuussa 2013 kyseisen hoitosuunnitelman ennalta varautuvan lähestymistavan mukaiseksi ja asianmukaiseksi hallintomalliksi pyynnin pitämiseksi turvallisten biologisten rajojen sisällä. Ei ole myöskään olemassa vakuuttavaa tieteellistä näyttöä siitä, että Färsaaret olisi oikeutettu suurempaan osuuteen Atlantin-Skandinavian sillin kalastuksessa; sen vuoksi ICES:in suosittama saaliiden vähentäminen olisi ollut asianmukainen. |
| --- | --- |

(27)

Komissio arvioi lopuksi sitä, ovatko toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisia, ja totesi, että ne liittyvät hupenevan kalakannan säilyttämiseen ja että niiden tavoitteena on estää kannan tosiasiallinen liikakalastus, koska niillä pyritään Atlantin-Skandinavian sillikannan ylläpitämiseen turvallisten biologisten rajojen sisällä. Toimenpiteet toteutetaan unionin omien suojelutoimenpiteiden osana (asetuksen (EU) N:o 1026/2012 5 artiklan 1 kohdan b alakohta). Unioni on erityisesti vähentänyt saaliitaan 26 prosentilla kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) suosituksen mukaisesti, ja se soveltaa täysimääräisesti niitä vaatimuksia ja rajoituksia, jotka sisältyvät pitkän aikavälin hoitosuunnitelmaan, josta rannikkovaltiot sopivat ja jota ne ovat soveltaneet vuodesta 1999 lähtien. ICES vahvisti jälleen toukokuussa 2013 kyseisen hoitosuunnitelman ennalta varautuvan lähestymistavan mukaiseksi ja asianmukaiseksi hallintomalliksi pyynnin pitämiseksi turvallisten biologisten rajojen sisällä. Ei ole myöskään olemassa vakuuttavaa tieteellistä näyttöä siitä, että Färsaaret olisi oikeutettu suurempaan osuuteen Atlantin-Skandinavian sillin kalastuksessa; sen vuoksi ICES:in suosittama saaliiden vähentäminen olisi ollut asianmukainen.

| (28) | Näin ollen ensimmäisessä vaiheessa hyväksyttäviin toimenpiteisiin olisi kuuluttava: a) Atlantin-Skandinavian kantoihin kuuluvan sillin ja makrillin sekä kyseisiä lajeja sisältävien tai niistä valmistettujen kalastustuotteiden tuonnin kieltäminen ja b) unionin satamien käyttöä koskevat rajoitukset Färsaarten alaisuudessa Atlantin-Skandinavian silli- ja makrillikantoja pyytäville sekä kyseisestä kalastuksesta peräisin olevia kaloja tai kalastustuotteita kuljettaville aluksille. Kyseisten silli- ja makrillikantojen kalastusta harjoittaviin tai kyseisistä kannoista peräisin olevia kaloja tai kalastustuotteita kuljettaviin aluksiin sovellettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioille olisi toimitettava luettelot näistä aluksista. Sen määrittämiseksi, onko silli tai makrilli pyydetty Färsaarten alaisuudessa, olisi käytettävä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (5) III luvussa vahvistettua saalistodistusjärjestelmää. |
| --- | --- |

(28)

Näin ollen ensimmäisessä vaiheessa hyväksyttäviin toimenpiteisiin olisi kuuluttava: a) Atlantin-Skandinavian kantoihin kuuluvan sillin ja makrillin sekä kyseisiä lajeja sisältävien tai niistä valmistettujen kalastustuotteiden tuonnin kieltäminen ja b) unionin satamien käyttöä koskevat rajoitukset Färsaarten alaisuudessa Atlantin-Skandinavian silli- ja makrillikantoja pyytäville sekä kyseisestä kalastuksesta peräisin olevia kaloja tai kalastustuotteita kuljettaville aluksille. Kyseisten silli- ja makrillikantojen kalastusta harjoittaviin tai kyseisistä kannoista peräisin olevia kaloja tai kalastustuotteita kuljettaviin aluksiin sovellettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioille olisi toimitettava luettelot näistä aluksista. Sen määrittämiseksi, onko silli tai makrilli pyydetty Färsaarten alaisuudessa, olisi käytettävä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (5) III luvussa vahvistettua saalistodistusjärjestelmää.

| (29) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(29)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe

Tässä asetuksessa määritetään Färsaaret Atlantin-Skandinavian sillikannan kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi ja vahvistetaan Färsaaria koskevat toimenpiteet kyseisen kannan pitkän aikavälin suojelemiseksi.

2 artikla

Soveltamisala ja tavoitteet

Tätä asetusta sovelletaan Färsaarten alaisuudessa harjoitettuun Atlantin-Skandinavian sillin kalastukseen. Asetuksen tavoitteena on varmistaa kyseisen sillikannan kestävyys pitkällä aikavälillä.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’Atlantin-Skandinavian sillikannalla’ sillikantaa (Clupea harengus) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICES-suuralueilla I, II, V, XII ja XIV (6); |
| --- | --- |

a)

’Atlantin-Skandinavian sillikannalla’ sillikantaa (Clupea harengus) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICES-suuralueilla I, II, V, XII ja XIV (6);

| b) | ’Atlantin-Skandinavian sillillä’ Atlantin-Skandinavian sillikantaan kuuluvaa kalaa; |
| --- | --- |

b)

’Atlantin-Skandinavian sillillä’ Atlantin-Skandinavian sillikantaan kuuluvaa kalaa;

| c) | ’makrillilla’Scomber scombrus -lajiin kuuluvaa kalaa, joka on pyydetty Atlantin-Skandinavian sillin esiintymisalueilla; |
| --- | --- |

c)

’makrillilla’Scomber scombrus -lajiin kuuluvaa kalaa, joka on pyydetty Atlantin-Skandinavian sillin esiintymisalueilla;

| d) | ’Färsaarten alaisuudessa pyydetyllä’ Färsaarten lipun alla purjehtivien alusten tai toisen sellaisen valtion lipun alla purjehtivien alusten, joilla on lupa kalastaa Färsaarten talousvyöhykkeellä, taikka alusten, jotka ovat färsaarelaisen yrityksen tai Färsaarten viranomaisten rahtaamia, pyytämää. |
| --- | --- |

d)

’Färsaarten alaisuudessa pyydetyllä’ Färsaarten lipun alla purjehtivien alusten tai toisen sellaisen valtion lipun alla purjehtivien alusten, joilla on lupa kalastaa Färsaarten talousvyöhykkeellä, taikka alusten, jotka ovat färsaarelaisen yrityksen tai Färsaarten viranomaisten rahtaamia, pyytämää.

4 artikla

Määrittäminen

Määritetään Färsaaret Atlantin-Skandinavian sillikannan kestämättömän kalastuksen sallivaksi maaksi.

5 artikla

Toimenpiteet

1.   Kielletään tuomasta unionin alueelle, satamissa tapahtuva jälleenlaivaus mukaan luettuna, liitteessä mainittuja kaloja tai kalastustuotteita, jotka ovat Färsaarten alaisuudessa pyydettyä Atlantin-Skandinavian silliä tai makrillia, jotka on valmistettu siitä tai jotka sisältävät sitä.

2.   Kielletään unionin satamien käyttö Färsaarten lipun alla purjehtivilta aluksilta, jotka pyytävät Atlantin-Skandinavian silliä tai makrillia, sekä aluksilta, jotka kuljettavat joko kyseisen maan lipun alla purjehtivien alusten tai kyseisen maan sallimien mutta toisen maan lipun alla purjehtivien alusten pyytämää Atlantin-Skandinavian silliä tai makrillia taikka niistä saatuja kalastustuotteita. Tätä kieltoa ei sovelleta vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 18 artiklassa tarkoitetun ylivoimaisen esteen tai hätätilan yhteydessä palveluihin, jotka ovat aivan välttämättömiä kyseisten tilanteiden korjaamiseksi.

6 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetyn kiellon koskemien tuotteiden tunnistamiseen asetuksen (EY) N:o 1005/2008 III luvussa vahvistettua saalistodistusjärjestelmää.

2.   Edellä 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn kiellon täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioille toimitetaan alustavat luettelot aluksista, jotka luotettavien tietolähteiden mukaan ovat kalastaneet tai kalastavat parhaillaan Atlantin-Skandinavian silliä tai makrillia Färsaarten alaisuudessa.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 34.

1

(2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

2

(3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

3

(4)  Päätös C(2013)2853, 17.5.2013.

4

(5)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

5

(6)  Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 218/2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70) mukaisesti.

6

---

LIITE

Luettelo kaloista ja kalastustuotteista, joiden tuominen unionin alueelle on kielletty

| Laji | Tuotteet (Harmonoidun järjestelmän (HS) nimikkeistö) |
| --- | --- |
| Silli (Clupea harengus) | ex 0302 41
  ex 0302 90
  ex 0303 51
  ex 0303 90 90
  ex 0304 59 50
  ex 0304 86
  ex 0304 99 23
  ex 0305 42
  ex 0305 59 30
  ex 0305 61
  ex 0305 72
  ex 0305 79
  ex 1604 12
  ex 1604 20 90 |
| Makrilli (Scomber scombrus) | ex 0302 44
  ex 0303 54
  ex 0304 49 90
  ex 0304 89 49
  ex 0304 99 99
  ex 0305 49 30
  ex 1604 15
  ex 1604 20 50 |

Laji

Tuotteet (Harmonoidun järjestelmän (HS) nimikkeistö)

Silli (Clupea harengus)

ex 0302 41

ex 0302 90

ex 0303 51

ex 0303 90 90

ex 0304 59 50

ex 0304 86

ex 0304 99 23

ex 0305 42

ex 0305 59 30

ex 0305 61

ex 0305 72

ex 0305 79

ex 1604 12

ex 1604 20 90

Makrilli (Scomber scombrus)

ex 0302 44

ex 0303 54

ex 0304 49 90

ex 0304 89 49

ex 0304 99 99

ex 0305 49 30

ex 1604 15

ex 1604 20 50

---

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 794/2013,

annettu 20 päivänä elokuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0709 93 10 | TR | 131,0 |
| ZZ | 131,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,2 |
| CL | 112,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 134,9 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0806 10 10 | EG | 181,2 |
| MA | 150,8 |
| MX | 264,4 |
| TR | 150,6 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,1 |
| BR | 111,3 |
| CL | 147,6 |
| CN | 77,8 |
| NZ | 123,6 |
| US | 108,5 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 124,2 |
| 0808 30 90 | AR | 193,4 |
| CL | 148,9 |
| TR | 149,7 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 30 | TR | 138,8 |
| ZZ | 138,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,3 |
| MK | 74,4 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 74,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0709 93 10

TR

131,0

ZZ

131,0

0805 50 10

AR

91,2

CL

112,7

TR

70,0

UY

134,9

ZA

108,5

ZZ

103,5

0806 10 10

EG

181,2

MA

150,8

MX

264,4

TR

150,6

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

182,1

BR

111,3

CL

147,6

CN

77,8

NZ

123,6

US

108,5

ZA

118,8

ZZ

124,2

0808 30 90

AR

193,4

CL

148,9

TR

149,7

ZA

101,4

ZZ

148,4

0809 30

TR

138,8

ZZ

138,8

0809 40 05

BA

49,3

MK

74,4

TR

101,0

ZZ

74,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä elokuuta 2013,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5521)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/439/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidetyssä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin suurta kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(1)

Lintuinfluenssa on lintujen, siipikarja mukaan luettuna, tarttuva virustauti. Lintuinfluenssavirusten aiheuttamat tartunnat kotieläiminä pidetyssä siipikarjassa aiheuttavat taudin kahta päämuotoa, jotka eroavat virulenssiltaan. Matalapatogeeninen muoto aiheuttaa yleensä ainoastaan lieviä oireita, kun taas korkeapatogeeninen muoto aiheuttaa hyvin suurta kuolleisuutta useimmissa siipikarjalajeissa. Kyseisellä taudilla voi olla vakava vaikutus siipikarjankasvatuksen kannattavuuteen.

| (2) | Lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, mutta tietyissä olosuhteissa tartuntoja voi esiintyä myös ihmisissä, vaikkakin riski on yleisesti ottaen hyvin vähäinen. |
| --- | --- |

(2)

Lintuinfluenssaa esiintyy pääasiassa linnuissa, mutta tietyissä olosuhteissa tartuntoja voi esiintyä myös ihmisissä, vaikkakin riski on yleisesti ottaen hyvin vähäinen.

| (3) | Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettyjä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin elävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä. |
| --- | --- |

(3)

Lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille tiloille, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettyjä lintuja. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin elävien lintujen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä.

| (4) | Yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi 20 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennaltaehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos tätä tautia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidetyissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi 20 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston direktiivissä 2005/94/EY (3) vahvistetaan tietyt ennaltaehkäisevät toimenpiteet lintuinfluenssan valvonnan ja varhaisen toteamisen osalta sekä sellaiset torjuntaa koskevat vähimmäistoimenpiteet, jotka on toteutettava, jos tätä tautia ilmenee siipikarjassa tai muissa vankeudessa pidetyissä linnuissa. Direktiivissä säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksen ilmetessä.

| (5) | Italia ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin taudinpurkauksesta alueellaan sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettyjä lintuja, ja ryhtyi välittömästi direktiivin 2005/94/EY nojalla vaadittaviin toimenpiteisiin, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen; ne olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä olevassa A ja B osassa. |
| --- | --- |

(5)

Italia ilmoitti komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin taudinpurkauksesta alueellaan sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettyjä lintuja, ja ryhtyi välittömästi direktiivin 2005/94/EY nojalla vaadittaviin toimenpiteisiin, mukaan luettuna suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen; ne olisi määriteltävä tämän päätöksen liitteessä olevassa A ja B osassa.

| (6) | Komissio on tutkinut kyseiset toimenpiteet yhteistyössä Italian kanssa ja katsoo, että asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien vyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä siitä tilasta, jolla taudinpurkaus vahvistettiin. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tutkinut kyseiset toimenpiteet yhteistyössä Italian kanssa ja katsoo, että asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien vyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä siitä tilasta, jolla taudinpurkaus vahvistettiin.

| (7) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen pikaisesti määritellä unionin tasolla kyseiset Italiassa muodostetut vyöhykkeet ja säätää siitä, että kyseisiltä vyöhykkeiltä ei saa lähettää elävän siipikarjan, nuorikkojen, untuvikkojen ja siitosmunien lähetyksiä toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen pikaisesti määritellä unionin tasolla kyseiset Italiassa muodostetut vyöhykkeet ja säätää siitä, että kyseisiltä vyöhykkeiltä ei saa lähettää elävän siipikarjan, nuorikkojen, untuvikkojen ja siitosmunien lähetyksiä toisiin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian on varmistettava, että direktiivin 2005/94/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävät vähintään tämän päätöksen liitteessä olevassa A ja B osassa luetellut alueet.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 23 päivään syyskuuta 2013.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

---

LIITE

A   osa

Edellä 1 artiklassa tarkoitettu suojavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Postinumero | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Alue kattaa seuraavan kunnan: |
| 44020 | Ostellato |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Postinumero

Nimi

IT

Italia

Alue kattaa seuraavan kunnan:

44020

Ostellato

B   osa

Edellä 1 artiklassa tarkoitettu valvontavyöhyke:

| ISO-maakoodi | Jäsenvaltio | Postinumero | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Alue kattaa seuraavat kunnat: |
| 44011 | Argenta |
| 44022 | Comacchio |
| 44027 | Migliarino |
| 44020 | Migliaro |
| 44015 | Portomaggiore |
| 44039 | Tresigallo |

ISO-maakoodi

Jäsenvaltio

Postinumero

Nimi

IT

Italia

Alue kattaa seuraavat kunnat:

44011

Argenta

44022

Comacchio

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

---

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/13

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä elokuuta 2013,

Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

(2013/440/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio vastaanotti 28 päivänä syyskuuta 2012 valituksen, jossa väitettiin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä. Valituksen esitti perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Stainless Steel Butt-welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio vastaanotti 28 päivänä syyskuuta 2012 valituksen, jossa väitettiin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä. Valituksen esitti perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Stainless Steel Butt-welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien kokonaistuotannosta unionissa.

| (2) | Valitus sisälsi polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta alustavaa näyttöä, jota pidettiin riittävänä oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Valitus sisälsi polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta alustavaa näyttöä, jota pidettiin riittävänä oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittaminen.

| (3) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio ilmoitti 10 päivänä marraskuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) julkaistulla ilmoituksella Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio ilmoitti 10 päivänä marraskuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) julkaistulla ilmoituksella Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.

| (4) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kiinassa ja Taiwanissa toimiville viejille/tuottajille, tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan ja Taiwanin viranomaisille sekä kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kiinassa ja Taiwanissa toimiville viejille/tuottajille, tuojille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan ja Taiwanin viranomaisille sekä kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (5) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

B.   VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (6) | Valituksen tekijä peruutti valituksensa virallisesti 27 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä komissiolle osoitetulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Valituksen tekijä peruutti valituksensa virallisesti 27 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä komissiolle osoitetulla kirjeellä.

| (7) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(7)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (8) | Tutkimus ei ole tuonut esiin näkökohtia, jotka olisivat osoittaneet, että päättäminen olisi vastoin unionin etua. Näin ollen komissio katsoi, että tämä menettely olisi päätettävä. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Komissio ei kuitenkaan vastaanottanut sellaisia huomautuksia, joiden perusteella kyseinen päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(8)

Tutkimus ei ole tuonut esiin näkökohtia, jotka olisivat osoittaneet, että päättäminen olisi vastoin unionin etua. Näin ollen komissio katsoi, että tämä menettely olisi päätettävä. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Komissio ei kuitenkaan vastaanottanut sellaisia huomautuksia, joiden perusteella kyseinen päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (9) | Näin ollen komissio päättelee, että Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien unioniin tuomista koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä, |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen komissio päättelee, että Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien unioniin tuomista koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7307 23 10 ja 7307 23 90, unioniin tuomista koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 342, 10.11.2012, s. 2.

2

---

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä elokuuta 2013,

viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönottopäivän määrittämiseksi kahdeksannella alueella

(2013/441/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (VIS-asetus) (1) ja erityisesti sen 48 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen alueiden ryhmän määrittämisestä viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönottoa varten 24 päivänä huhtikuuta 2012 annetussa komission täytäntöönpanopäätöksessä 2012/274/EU (2) säädetään, että kahdeksanteen alueeseen, jolla tietoja olisi ryhdyttävä keräämään ja siirtämään VIS-järjestelmään kaikista viisumihakemuksista, kuuluvat Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Ecuador, Kolumbia, Paraguay, Peru, Uruguay ja Venezuela. |
| --- | --- |

(1)

Toisen alueiden ryhmän määrittämisestä viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönottoa varten 24 päivänä huhtikuuta 2012 annetussa komission täytäntöönpanopäätöksessä 2012/274/EU (2) säädetään, että kahdeksanteen alueeseen, jolla tietoja olisi ryhdyttävä keräämään ja siirtämään VIS-järjestelmään kaikista viisumihakemuksista, kuuluvat Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Ecuador, Kolumbia, Paraguay, Peru, Uruguay ja Venezuela.

| (2) | Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt VIS-asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen keräämiseksi ja siirtämiseksi viisumitietojärjestelmään kyseisen alueen kaikkien hakemusten osalta, mukaan lukien järjestelyt tietojen keräämiseksi ja/tai siirtämiseksi toisen jäsenvaltion puolesta. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt VIS-asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen keräämiseksi ja siirtämiseksi viisumitietojärjestelmään kyseisen alueen kaikkien hakemusten osalta, mukaan lukien järjestelyt tietojen keräämiseksi ja/tai siirtämiseksi toisen jäsenvaltion puolesta.

| (3) | Koska VIS-asetuksen 48 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä asetettu ehto on täytetty, olisi määritettävä päivä, jona viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön kahdeksannella alueella. |
| --- | --- |

(3)

Koska VIS-asetuksen 48 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä asetettu ehto on täytetty, olisi määritettävä päivä, jona viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön kahdeksannella alueella.

| (4) | Ottaen huomioon, että viisumitietojärjestelmän käyttöönottopäivä on tarpeen vahvistaa lähitulevaisuuteen, tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(4)

Ottaen huomioon, että viisumitietojärjestelmän käyttöönottopäivä on tarpeen vahvistaa lähitulevaisuuteen, tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (5) | Koska VIS-asetuksen perustana on Schengenin säännöstö, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti Tanska on ilmoittanut VIS-asetuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöään. Sen vuoksi Tanskan on kansainväliseen oikeuteen perustuvien velvoitteiden nojalla pantava tämä päätös täytäntöön. |
| --- | --- |

(5)

Koska VIS-asetuksen perustana on Schengenin säännöstö, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti Tanska on ilmoittanut VIS-asetuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöään. Sen vuoksi Tanskan on kansainväliseen oikeuteen perustuvien velvoitteiden nojalla pantava tämä päätös täytäntöön.

| (6) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti. Tämän vuoksi päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(6)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (3) mukaisesti. Tämän vuoksi päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (7) | Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti. Tämän vuoksi päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. |
| --- | --- |

(7)

Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (4) mukaisesti. Tämän vuoksi päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

| (8) | Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(8)

Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (5) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (9) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (7) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(9)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (7) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (8) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (10) | Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(10)

Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (10) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (11) | Kyproksen osalta tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(11)

Kyproksen osalta tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (12) | Bulgarian ja Romanian osalta tämä päätös on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(12)

Bulgarian ja Romanian osalta tämä päätös on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (13) | Kroatian osalta tämä päätös on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, |
| --- | --- |

(13)

Kroatian osalta tämä päätös on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön 5 päivänä syyskuuta 2013 täytäntöönpanopäätöksessä 2012/274/EU määritellyllä kahdeksannella alueella.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

1

(2)  EUVL L 134, 24.5.2012, s. 20.

2

(3)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

3

(4)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

(5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

6

(7)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

8

(9)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19.

10

---

21.8.2013

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---

| 21.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 223/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJOILLE – TAPA VIITATA SÄÄDÖKSIIN

Tapaa viitata säädöksiin on muutettu 1. heinäkuuta 2013 alkaen.

Siirtymäkauden aikana käytetään sekä uutta että vanhaa viittaustapaa.

---