# Uradni list L 439/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 439 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6329. december 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 439

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6329. december 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2244 z dne 17. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s tehničnimi specifikacijami in postopki za sistem povezovanja registrov ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/884 (
  1
  ) | 1 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2020/2245 z dne 18. decembra 2020 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8750)

   (
  1
  ) | 23 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2244 z dne 17. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s tehničnimi specifikacijami in postopki za sistem povezovanja registrov ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/884 (
  1
  )

1

1

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2020/2245 z dne 18. decembra 2020 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8750)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8750)

1

23

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/1794 z dne 16. septembra 2020 o spremembi dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe rastlinskega razmnoževalnega materiala iz preusmeritve in neekološkega rastlinskega razmnoževalnega materiala ( UL L 402 1.12.2020 ) | 32 |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 667/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkovnimi pravili glede kazni, ki jih repozitorijem sklenjenih poslov naloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge, vključno s pravili glede pravice do obrambe in začasnimi določbami ( UL L 179 19.6.2014 ) | 33 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/1794 z dne 16. septembra 2020 o spremembi dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe rastlinskega razmnoževalnega materiala iz preusmeritve in neekološkega rastlinskega razmnoževalnega materiala ( UL L 402 1.12.2020 )

( UL L 402 1.12.2020 )

32

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 667/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkovnimi pravili glede kazni, ki jih repozitorijem sklenjenih poslov naloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge, vključno s pravili glede pravice do obrambe in začasnimi določbami ( UL L 179 19.6.2014 )

( UL L 179 19.6.2014 )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 439/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/2244

z dne 17. decembra 2020

o določitvi pravil za uporabo Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s tehničnimi specifikacijami in postopki za sistem povezovanja registrov ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/884

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1132 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o določenih vidikih prava družb (1) ter zlasti členov 24 in 13i(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/884 (2) določa tehnične specifikacije in postopke, potrebne za sistem povezovanja registrov, vzpostavljen z Direktivo 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bila kodificirana in razveljavljena z Direktivo (EU) 2017/1132. Nadaljnji postopki za sistem povezovanja registrov so bili nato določeni v Direktivi (EU) 2017/1132, ki jo spreminja Direktiva (EU) 2019/1151 Evropskega parlamenta in Sveta (4), skupaj z zahtevo, da mora Komisija do 1. februarja 2021 sprejeti izvedbene akte za določitev ustreznih tehničnih specifikacij in postopkov. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/884 (2) določa tehnične specifikacije in postopke, potrebne za sistem povezovanja registrov, vzpostavljen z Direktivo 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bila kodificirana in razveljavljena z Direktivo (EU) 2017/1132. Nadaljnji postopki za sistem povezovanja registrov so bili nato določeni v Direktivi (EU) 2017/1132, ki jo spreminja Direktiva (EU) 2019/1151 Evropskega parlamenta in Sveta (4), skupaj z zahtevo, da mora Komisija do 1. februarja 2021 sprejeti izvedbene akte za določitev ustreznih tehničnih specifikacij in postopkov.

| (2) | Določiti je treba tehnične specifikacije, ki opredeljujejo metode izmenjave informacij med registrom družbe in registrom podružnice v primeru odprtja ali zaprtja podružnice ali kadar se spremenijo podatki in informacije o družbi. |
| --- | --- |

(2)

Določiti je treba tehnične specifikacije, ki opredeljujejo metode izmenjave informacij med registrom družbe in registrom podružnice v primeru odprtja ali zaprtja podružnice ali kadar se spremenijo podatki in informacije o družbi.

| (3) | Določiti je treba podroben seznam podatkov za posredovanje informacij med registrom družbe in registrom podružnice, da se zagotovi učinkovita izmenjava podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Določiti je treba podroben seznam podatkov za posredovanje informacij med registrom družbe in registrom podružnice, da se zagotovi učinkovita izmenjava podatkov.

| (4) | Določiti je treba postopek in tehnične zahteve za povezovanje neobveznih točk za dostop Komisije ter drugih institucij, organov, uradov ali agencij Unije s platformo, da se zagotovijo dosledna pravila za vzpostavitev takih točk dostopa. |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba postopek in tehnične zahteve za povezovanje neobveznih točk za dostop Komisije ter drugih institucij, organov, uradov ali agencij Unije s platformo, da se zagotovijo dosledna pravila za vzpostavitev takih točk dostopa.

| (5) | Določiti je treba podrobno ureditev in tehnične podrobnosti izmenjave informacij o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja, v skladu z Direktivo (EU) 2019/1151, da se zagotovi uspešna, učinkovita in hitra izmenjava informacij. |
| --- | --- |

(5)

Določiti je treba podrobno ureditev in tehnične podrobnosti izmenjave informacij o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja, v skladu z Direktivo (EU) 2019/1151, da se zagotovi uspešna, učinkovita in hitra izmenjava informacij.

| (6) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba vse postopke in tehnične specifikacije za sistem povezovanja registrov, ki jih zahteva Direktiva (EU) 2017/1132, vključiti v eno samo izvedbeno uredbo. Izvedbeno uredbo (EU) 2015/884 bi bilo zato treba razveljaviti, tehnične specifikacije in postopke iz navedene izvedbene uredbe pa vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba vse postopke in tehnične specifikacije za sistem povezovanja registrov, ki jih zahteva Direktiva (EU) 2017/1132, vključiti v eno samo izvedbeno uredbo. Izvedbeno uredbo (EU) 2015/884 bi bilo zato treba razveljaviti, tehnične specifikacije in postopke iz navedene izvedbene uredbe pa vključiti v to uredbo.

| (7) | Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe odvisno od primera veljata Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(7)

Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe odvisno od primera veljata Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (8) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal mnenje 31. julija 2020. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal mnenje 31. julija 2020.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za povezovanje centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za povezovanje centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tehnične specifikacije in postopki za sistem povezovanja registrov iz člena 22(2) Direktive (EU) 2017/1132 so določeni v Prilogi.

Člen 2

Izvedbena uredba (EU) 2015/884 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno izvedbeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 169, 30.6.2017, str. 46.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/884 z dne 8. junija 2015 o določitvi tehničnih specifikacij in postopkov, potrebnih za sistem povezovanja registrov, vzpostavljenega z Direktivo 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 144, 10.6.2015, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim pododstavkom člena 48 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 258, 1.10.2009, str. 11).

3

(4)  Direktiva (EU) 2019/1151 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (UL L 186, 11.7.2019, str. 80).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

6

---

PRILOGA

Tehnične specifikacije in postopki

Pri sklicevanju na „registre“ v tej prilogi se ti razumejo kot „centralni in trgovinski registri ter registri družb“.

Sistem povezovanja registrov v tej prilogi se imenuje sistem povezovanja poslovnih registrov (BRIS).

1.   Načini komunikacije

Sistem BRIS za povezovanje registrov uporablja načine elektronske komunikacije, ki temeljijo na storitvah, kot so spletne storitve.

Komunikacija med portalom in platformo ter med registrom in platformo je komunikacija ena na ena. Komunikacija med platformo in registri je lahko ena na ena ali ena z več.

2.   Komunikacijski protokoli

Za komunikacijo med portali, platformo, registri in neobveznimi točkami dostopa se uporabljajo varni internetni protokoli, kot je HTTPS (Hypertext Transfer Protocol Secure).

Za prenos strukturiranih podatkov in metapodatkov se uporabljajo standardni komunikacijski protokoli, kot je protokol SOAP.

3.   Varnostni standardi

Za komunikacijo in razširjanje informacij prek sistema BRIS vključujejo tehnični ukrepi za zagotavljanje minimalnih varnostnih standardov informacijske tehnologije naslednje:

| (a) | ukrepe za zagotavljanje zaupnosti informacij, tudi prek varnih kanalov (HTTPS); |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za zagotavljanje zaupnosti informacij, tudi prek varnih kanalov (HTTPS);

| (b) | ukrepe za zagotavljanje celovitosti podatkov ob izmenjavi; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotavljanje celovitosti podatkov ob izmenjavi;

| (c) | ukrepe za zagotavljanje nezatajljivosti porekla pošiljatelja informacij znotraj sistema BRIS in nezatajljivosti prejema informacij; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zagotavljanje nezatajljivosti porekla pošiljatelja informacij znotraj sistema BRIS in nezatajljivosti prejema informacij;

| (d) | ukrepe za zagotavljanje beleženja varnostnih dogodkov v skladu s priznanimi mednarodnimi priporočili za varnostne standarde informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za zagotavljanje beleženja varnostnih dogodkov v skladu s priznanimi mednarodnimi priporočili za varnostne standarde informacijske tehnologije;

| (e) | ukrepe za zagotavljanje avtentikacije in avtorizacije vseh registriranih uporabnikov ter ukrepe za preverjanje identitete sistemov, povezanih s portalom, platformo ali registri znotraj sistema BRIS. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za zagotavljanje avtentikacije in avtorizacije vseh registriranih uporabnikov ter ukrepe za preverjanje identitete sistemov, povezanih s portalom, platformo ali registri znotraj sistema BRIS.

4.   Načini izmenjave informacij med registrom družbe in registrom podružnice

4.1   Obvestilo o razkritju v zvezi s podružnico

Za izmenjavo informacij med registrom družbe in registrom podružnice se v skladu s členoma 20 in 34 Direktive (EU) 2017/1132 uporablja naslednji način:

| (a) | register družbe platformi nemudoma zagotovi informacije o začetku in končanju likvidacijskega postopka ali postopka zaradi insolventnosti ter o izbrisu družbe (v nadaljnjem besedilu: razkrite informacije); |
| --- | --- |

(a)

register družbe platformi nemudoma zagotovi informacije o začetku in končanju likvidacijskega postopka ali postopka zaradi insolventnosti ter o izbrisu družbe (v nadaljnjem besedilu: razkrite informacije);

| (b) | da se nemudoma zabeleži prejem razkritih informacij, register podružnice te informacije zahteva od platforme. V tej zahtevi se lahko platformi navedejo družbe, za katere želi register podružnice prejeti razkrite informacije; |
| --- | --- |

(b)

da se nemudoma zabeleži prejem razkritih informacij, register podružnice te informacije zahteva od platforme. V tej zahtevi se lahko platformi navedejo družbe, za katere želi register podružnice prejeti razkrite informacije;

| (c) | na podlagi te zahteve platforma registru podružnice nemudoma zagotovi dostop do razkritih informacij. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi te zahteve platforma registru podružnice nemudoma zagotovi dostop do razkritih informacij.

4.2   Obvestilo o registraciji podružnice

Za izmenjavo informacij med registrom podružnice in registrom družbe se v skladu s členom 28a Direktive (EU) 2017/1132 uporablja naslednji način:

| (a) | register podružnice prek sistema BRIS nemudoma pošlje sporočilo v register družbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o registraciji podružnice“); |
| --- | --- |

(a)

register podružnice prek sistema BRIS nemudoma pošlje sporočilo v register družbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o registraciji podružnice“);

| (b) | register družbe po prejetju obvestila nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o registraciji podružnice). |
| --- | --- |

(b)

register družbe po prejetju obvestila nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o registraciji podružnice).

4.3   Obvestilo o zaprtju podružnice

Za izmenjavo informacij med registrom podružnice in registrom družbe se v skladu s členom 28c Direktive (EU) 2017/1132 uporablja naslednji način:

| (a) | register podružnice prek sistema BRIS nemudoma pošlje sporočilo v register družbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o zaprtju podružnice“); |
| --- | --- |

(a)

register podružnice prek sistema BRIS nemudoma pošlje sporočilo v register družbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o zaprtju podružnice“);

| (b) | register družbe po prejetju obvestila nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o zaprtju podružnice). |
| --- | --- |

(b)

register družbe po prejetju obvestila nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o zaprtju podružnice).

4.4   Obvestilo o spremembah dokumentov in informacij o družbi

Za izmenjavo informacij med registrom družbe in registrom podružnice se v skladu s členom 30a Direktive (EU) 2017/1132 uporablja naslednji način:

| (a) | register družbe platformi nemudoma zagotovi informacije o spremembah dokumentov in informacij o družbi (v nadaljnjem besedilu: razkrite informacije). Format za sporočila omogoča priložitev priponk; |
| --- | --- |

(a)

register družbe platformi nemudoma zagotovi informacije o spremembah dokumentov in informacij o družbi (v nadaljnjem besedilu: razkrite informacije). Format za sporočila omogoča priložitev priponk;

| (b) | da se nemudoma zabeleži prejem razkritih informacij, register podružnice te informacije zahteva od platforme. V tej zahtevi se lahko platformi navedejo družbe, za katere želi register podružnice prejeti razkrite informacije; |
| --- | --- |

(b)

da se nemudoma zabeleži prejem razkritih informacij, register podružnice te informacije zahteva od platforme. V tej zahtevi se lahko platformi navedejo družbe, za katere želi register podružnice prejeti razkrite informacije;

| (c) | na podlagi te zahteve platforma registru podružnice nemudoma zagotovi dostop do razkritih informacij; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi te zahteve platforma registru podružnice nemudoma zagotovi dostop do razkritih informacij;

| (d) | register podružnice po prejetju razkritih informacij nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o spremembah dokumentov in informacij o družbi). |
| --- | --- |

(d)

register podružnice po prejetju razkritih informacij nemudoma pošlje sporočilo o prejemu obvestila (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o prejemu obvestila o spremembah dokumentov in informacij o družbi).

4.5   Napake v komunikaciji

Zagotovijo se ustrezni tehnični ukrepi in postopki za obvladovanje kakršnih koli napak v komunikaciji med registrom in platformo.

5.   Seznam podatkov za izmenjavo med registri

5.1   Obvestilo o razkritju v zvezi s podružnico

Za namene te priloge se izmenjava informacij med registri, določena s členoma 20 in 34 Direktive (EU) 2017/1132, imenuje „obvestilo o razkritju v zvezi s podružnico“. Postopek, ki sproži to obvestilo, se imenuje „dogodek razkritja v zvezi s podružnico“.

Za vsako obvestilo o razkritju v zvezi s podružnico iz točke 4.1 izmenjajo države članice naslednje podatke:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (1) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Podatki v zvezi s postopkom | | 1 | Skupina elementov |
| Datum učinkovanja | Datum, ko začne učinkovati postopek v zvezi z družbo | 1 | Datum |
| Vrsta postopka | Vrsta postopka, ki vodi do dogodka razkritja v zvezi s podružnico iz člena 20 Direktive (EU) 2017/1132 | 1 | Oznaka
  (Začetek likvidacije
  Končanje likvidacije
  Začetek in končanje likvidacije
  Preklic likvidacije
  Začetek insolventnosti
  Končanje insolventnosti
  Začetek in končanje insolventnosti
  Preklic insolventnosti
  Izbris) |
| Podatki o družbi | | 1 | Skupina elementov |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator družbe, ki je predmet tega obvestila | 1 | Identifikator
  Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge |
| Nadomestna oznaka | Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov) | 0...n | Identifikator |
| Pravna oblika | Vrsta pravne oblike | 1 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 |
| Ime | Ime družbe, ki je predmet tega obvestila | 1 | Besedilo |
| Registrirani sedež | Registrirani sedež družbe | 1 | Besedilo |
| Ime registra | Ime registra, v katerem je družba registrirana | 1 | Besedilo |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (1)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Podatki v zvezi s postopkom

1

Skupina elementov

Datum učinkovanja

Datum, ko začne učinkovati postopek v zvezi z družbo

1

Datum

Vrsta postopka

Vrsta postopka, ki vodi do dogodka razkritja v zvezi s podružnico iz člena 20 Direktive (EU) 2017/1132

1

Oznaka

(Začetek likvidacije

Končanje likvidacije

Začetek in končanje likvidacije

Preklic likvidacije

Začetek insolventnosti

Končanje insolventnosti

Začetek in končanje insolventnosti

Preklic insolventnosti

Izbris)

Podatki o družbi

1

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, ki je predmet tega obvestila

1

Identifikator

Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge

Nadomestna oznaka

Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov)

0...n

Identifikator

Pravna oblika

Vrsta pravne oblike

1

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

Ime

Ime družbe, ki je predmet tega obvestila

1

Besedilo

Registrirani sedež

Registrirani sedež družbe

1

Besedilo

Ime registra

Ime registra, v katerem je družba registrirana

1

Besedilo

Sporočilo o obvestilu lahko vključuje tudi tehnične podatke, potrebne za pravilno posredovanje sporočila.

Izmenjava informacij vključuje tudi tehnična sporočila, potrebna za potrdilo o prejemu ter za beleženje in poročanje.

5.2   Obvestilo o registraciji podružnice

Za vsako obvestilo o registraciji podružnice iz točke 4.2 izmenjajo države članice naslednje podatke:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (2) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra, v katerem je družba registrirana | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Podatki o podružnici | | 1 | Skupina elementov |
| Datum registracije | Datum registracije podružnice | 1 | Datum |
| Datum učinkovanja | Datum, ko začne učinkovati odprtje podružnice, če je na voljo | 0 | Datum |
| Ime podružnice, če je drugačno od imena družbe | Ime podružnice, ki je predmet tega obvestila Če je enako kot ime družbe, naj polje ostane prazno | 0 | Besedilo
  Kakor je navedeno v členu 30(1)(d) Direktive (EU) 2017/1132 |
| Dodatna imena podružnice | Če ima podružnica več kot eno ime, se lahko vključijo dodatna imena. | 0...n | Besedilo |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator podružnice, ki je predmet tega obvestila | 1 | Identifikator |
| Naslov podružnice | Naslov podružnice, ki je predmet tega obvestila | 1 | Polni naslov |
| Podatki o družbi | | 1 | Skupina elementov |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator družbe, ki ji pripada podružnica | 1 | Identifikator |
| Nadomestna oznaka | Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov) | 0...n | Identifikator |
| Pravna oblika | Vrsta pravne oblike | 0 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 |
| Ime | Ime družbe, ki je predmet tega obvestila | 0 | Besedilo |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (2)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra, v katerem je družba registrirana

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Podatki o podružnici

1

Skupina elementov

Datum registracije

Datum registracije podružnice

1

Datum

Datum učinkovanja

Datum, ko začne učinkovati odprtje podružnice, če je na voljo

0

Datum

Ime podružnice, če je drugačno od imena družbe

Ime podružnice, ki je predmet tega obvestila Če je enako kot ime družbe, naj polje ostane prazno

0

Besedilo

Kakor je navedeno v členu 30(1)(d) Direktive (EU) 2017/1132

Dodatna imena podružnice

Če ima podružnica več kot eno ime, se lahko vključijo dodatna imena.

0...n

Besedilo

Oznaka EUID

Enotni identifikator podružnice, ki je predmet tega obvestila

1

Identifikator

Naslov podružnice

Naslov podružnice, ki je predmet tega obvestila

1

Polni naslov

Podatki o družbi

1

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, ki ji pripada podružnica

1

Identifikator

Nadomestna oznaka

Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov)

0...n

Identifikator

Pravna oblika

Vrsta pravne oblike

0

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

Ime

Ime družbe, ki je predmet tega obvestila

0

Besedilo

Sporočilo o obvestilu lahko vključuje tudi tehnične podatke, potrebne za pravilno posredovanje sporočila.

Izmenjava informacij vključuje tudi tehnična sporočila, potrebna za potrdilo o prejemu ter za beleženje in poročanje.

5.3   Obvestilo o zaprtju podružnice

Za vsako obvestilo o zaprtju podružnice iz točke 4.3 izmenjajo države članice naslednje podatke:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (3) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra, v katerem je družba registrirana | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Podatki o podružnici | | 1 | Skupina elementov |
| Datum izbrisa podružnice iz registra | Datum, ko je bila podružnica izbrisana iz registra | 1 | Datum |
| Datum učinkovanja | Datum, ko začne učinkovati zaprtje podružnice, če je na voljo | 0 | Datum |
| Ime podružnice, če je drugačno od imena družbe | Ime podružnice, ki je predmet tega obvestila Če je enako kot ime družbe, naj polje ostane prazno | 0 | Besedilo
  Kakor je navedeno v členu 30(1)(d) Direktive (EU) 2017/1132 |
| Dodatna imena podružnice | Če ima podružnica več kot eno ime, se lahko vključijo dodatna imena. | 0...n | Besedilo |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator podružnice, ki je predmet tega obvestila | 1 | Identifikator |
| Podatki o družbi | | 1 | Skupina elementov |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator družbe, ki ji pripada podružnica | 1 | Identifikator |
| Nadomestna oznaka | Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov) | 0...n | Identifikator |
| Pravna oblika | Vrsta pravne oblike | 0 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 |
| Ime | Ime družbe, ki je predmet tega obvestila | 0 | Besedilo |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (3)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra, v katerem je družba registrirana

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Podatki o podružnici

1

Skupina elementov

Datum izbrisa podružnice iz registra

Datum, ko je bila podružnica izbrisana iz registra

1

Datum

Datum učinkovanja

Datum, ko začne učinkovati zaprtje podružnice, če je na voljo

0

Datum

Ime podružnice, če je drugačno od imena družbe

Ime podružnice, ki je predmet tega obvestila Če je enako kot ime družbe, naj polje ostane prazno

0

Besedilo

Kakor je navedeno v členu 30(1)(d) Direktive (EU) 2017/1132

Dodatna imena podružnice

Če ima podružnica več kot eno ime, se lahko vključijo dodatna imena.

0...n

Besedilo

Oznaka EUID

Enotni identifikator podružnice, ki je predmet tega obvestila

1

Identifikator

Podatki o družbi

1

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, ki ji pripada podružnica

1

Identifikator

Nadomestna oznaka

Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov)

0...n

Identifikator

Pravna oblika

Vrsta pravne oblike

0

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

Ime

Ime družbe, ki je predmet tega obvestila

0

Besedilo

Sporočilo o obvestilu lahko vključuje tudi tehnične podatke, potrebne za pravilno posredovanje sporočila.

Izmenjava informacij vključuje tudi tehnična sporočila, potrebna za potrdilo o prejemu ter za beleženje in poročanje.

5.4   Obvestilo o spremembah dokumentov in informacij o družbi

Za vsako obvestilo o spremembah dokumentov in informacij o družbi iz točke 4.4 države članice izmenjajo naslednje podatke:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (4) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra, v katerem je podružnica registrirana | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Podatki v zvezi s postopkom | | 1 | Skupina elementov |
| Vrsta postopka | Vrsta postopka za obvestilo o spremembah dokumentov in informacij o družbi | 1 | (a) | sprememba imena družbe; |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (4)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra, v katerem je podružnica registrirana

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Podatki v zvezi s postopkom

1

Skupina elementov

Vrsta postopka

Vrsta postopka za obvestilo o spremembah dokumentov in informacij o družbi

1

(a)

sprememba imena družbe;

| (b) | sprememba sedeža družbe; |
| --- | --- |

(b)

sprememba sedeža družbe;

| (c) | sprememba registracijske številke družbe v registru; |
| --- | --- |

(c)

sprememba registracijske številke družbe v registru;

| (d) | sprememba pravne oblike družbe; |
| --- | --- |

(d)

sprememba pravne oblike družbe;

| (e) | sprememba dokumentov in informacij iz točke (d) člena 14; |
| --- | --- |

(e)

sprememba dokumentov in informacij iz točke (d) člena 14;

| (f) | sprememba dokumentov in informacij iz točke (f) člena 14. |
| --- | --- |

(f)

sprememba dokumentov in informacij iz točke (f) člena 14.

Datum registracije

Datum, ko je bila registrirana sprememba dokumentov in informacij o družbi

1

Datum

Datum učinkovanja

Datum, ko začne učinkovati sprememba dokumentov in informacij o družbi, če je na voljo

0

Datum

Ustrezni podatki, ki jih je treba posodobiti, glede na vrsto postopka

Sprememba podatkov o družbi

1

Eno od naslednjega:

| (a) | novo ime prejšnje ime družbe; |
| --- | --- |

(a)

novo ime prejšnje ime družbe;

| (b) | novi statutarni sedež in prejšnji statutarni sedež družbe; |
| --- | --- |

(b)

novi statutarni sedež in prejšnji statutarni sedež družbe;

| (c) | nova registracijska številka v registru in prejšnja registracijska številka družbe; |
| --- | --- |

(c)

nova registracijska številka v registru in prejšnja registracijska številka družbe;

| (d) | nova pravna oblika in prejšnja pravna oblika družbe; |
| --- | --- |

(d)

nova pravna oblika in prejšnja pravna oblika družbe;

| (e) | novi dokumenti in informacije iz točke (d) člena 14 (možnost priložitve priponk), ki vključujejo naslednje podatke:






  — | ali gre za fizično ali pravno osebo. |
| --- | --- | --- |

(e)

novi dokumenti in informacije iz točke (d) člena 14 (možnost priložitve priponk), ki vključujejo naslednje podatke:

—

ali gre za fizično ali pravno osebo.

| — | V primeru fizične osebe:






  — | ime, priimek, |
| --- | --- | --- |

—

V primeru fizične osebe:

—

ime, priimek,

| — | datum rojstva, če je na voljo, oziroma nacionalna identifikacijska številka; |
| --- | --- |

—

datum rojstva, če je na voljo, oziroma nacionalna identifikacijska številka;

| — | v primeru pravne osebe:






  — | ime družbe, |
| --- | --- | --- |

—

v primeru pravne osebe:

—

ime družbe,

| — | EUID družbe ali, če je na voljo, druga registracijska številka, če ne gre za družbo iz Priloge II k Direktivi (EU) 2017/1132, |
| --- | --- |

—

EUID družbe ali, če je na voljo, druga registracijska številka, če ne gre za družbo iz Priloge II k Direktivi (EU) 2017/1132,

| — | pravna oblika. |
| --- | --- |

—

pravna oblika.

| — | Ne glede na to, ali gre za fizično ali pravno osebo:






  — | naslov (če je na voljo v registru), |
| --- | --- | --- |

—

Ne glede na to, ali gre za fizično ali pravno osebo:

—

naslov (če je na voljo v registru),

| — | ali gre za imenovanje ali prenehanje funkcije ali posodobitev obstoječega imenovanja, |
| --- | --- |

—

ali gre za imenovanje ali prenehanje funkcije ali posodobitev obstoječega imenovanja,

| — | ali oseba spada na področje uporabe člena 14(d)(i) ali 14(d)(ii), |
| --- | --- |

—

ali oseba spada na področje uporabe člena 14(d)(i) ali 14(d)(ii),

| — | pri osebah, ki spadajo na področje uporabe člena 14(d)(i), ali delujejo posamično ali skupno, po potrebi z možnostjo predložitve dodatnih informacij v dokumentu ali besedilu oziroma, v drugih primerih, opisa iz dokumenta ali besedila, |
| --- | --- |

—

pri osebah, ki spadajo na področje uporabe člena 14(d)(i), ali delujejo posamično ali skupno, po potrebi z možnostjo predložitve dodatnih informacij v dokumentu ali besedilu oziroma, v drugih primerih, opisa iz dokumenta ali besedila,

| — | naziv, |
| --- | --- |

—

naziv,

| — | možnost predložitve dokumenta ali besedila z opisom možnih omejitev pooblastil za zastopanje (npr. vrednost in vrsta dejavnosti), |
| --- | --- |

—

možnost predložitve dokumenta ali besedila z opisom možnih omejitev pooblastil za zastopanje (npr. vrednost in vrsta dejavnosti),

| — | možnost predložitve zgolj dokumentov za osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 14(d)(ii); |
| --- | --- |

—

možnost predložitve zgolj dokumentov za osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 14(d)(ii);

| (f) | novi dokumenti in informacije iz točke (f) člena 14 (možnost priložitve priponk), ki vključujejo naslednje metapodatke: poslovno leto. |
| --- | --- |

(f)

novi dokumenti in informacije iz točke (f) člena 14 (možnost priložitve priponk), ki vključujejo naslednje metapodatke: poslovno leto.

Neobvezno se lahko predložijo dodatni podatki v zvezi s točko (d) člena 14

Sprememba podatkov o družbi

0...n

Neobvezni podatki:

| — | nacionalna osebna identifikacijska številka, |
| --- | --- |

—

nacionalna osebna identifikacijska številka,

| — | številka identifikacijskega dokumenta (osebna izkaznica, potni list), |
| --- | --- |

—

številka identifikacijskega dokumenta (osebna izkaznica, potni list),

| — | državljanstvo/državljanstva, |
| --- | --- |

—

državljanstvo/državljanstva,

| — | kraj rojstva. |
| --- | --- |

—

kraj rojstva.

Podatki o družbi

1

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, ki ji pripada podružnica

1

Identifikator

Nadomestna oznaka

Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov)

0...n

Identifikator

Novi podatki in informacije iz točke (f) člena 14 Direktive (EU) 2017/1132 se ne pošljejo v register podružnice, če zadevna država članica uporabi možnost iz drugega odstavka člena 31 navedene direktive.

Sporočilo o obvestilu lahko vključuje tudi tehnične podatke, potrebne za pravilno posredovanje sporočila.

Izmenjava informacij vključuje tudi tehnična sporočila, potrebna za potrdilo o prejemu ter za beleženje in poročanje.

5.5   Obvestilo o čezmejni združitvi

Za namene te priloge se izmenjava informacij med registri iz člena 130 Direktive (EU) 2017/1132 imenuje „obvestilo o čezmejni združitvi“. Za vsako obvestilo o čezmejni združitvi iz člena 130 Direktive (EU) 2017/1132 izmenjajo države članice naslednje podatke:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (5) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Organizacija, ki je izdala to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Organizacija, na katero je naslovljeno to obvestilo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Podatki, povezani z združitvijo | | 1 | Skupina elementov |
| Datum učinkovanja | Datum učinkovanja združitve | 1 | Datum |
| Vrsta združitve | Vrsta združitve, kot je opredeljena v členu 119(2) Direktive (EU) 2017/1132 | 1 | Oznaka
  (Čezmejna združitev s pripojitvijo
  Čezmejna združitev z ustanovitvijo nove družbe
  Čezmejna združitev družbe v stoodstotni lasti) |
| Nastala družba | | 1 | Skupina elementov |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator družbe, nastale z združitvijo | 1 | Identifikator
  Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge |
| Nadomestne oznake | Drugi identifikatorji | 0...n | Identifikator |
| Pravna oblika | Vrsta pravne oblike | 1 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 |
| Ime | Ime družbe, ki je nastala z združitvijo | 1 | Besedilo |
| Registrirani sedež | Registrirani sedež družbe, ki je nastala z združitvijo | 1 | Besedilo |
| Ime registra | Ime registra, v katerem je bila registrirana družba, ki je nastala z združitvijo | 1 | Besedilo |
| Družba, udeležena pri združitvi | | 1...n | Skupina elementov |
| Oznaka EUID | Enotni identifikator družbe, udeležene pri združitvi | 1 | Identifikator
  Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge |
| Nadomestne oznake | Drugi identifikatorji | 0...n | Identifikator |
| Pravna oblika | Vrsta pravne oblike | 1 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 |
| Ime | Ime družbe, udeležene pri združitvi | 1 | Besedilo |
| Registrirani sedež | Registrirani sedež družbe, udeležene pri združitvi | 0...1 | Besedilo |
| Ime registra | Register, v katerem je registrirana družba, udeležena pri združitvi | 1 | Besedilo |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (5)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bilo obvestilo poslano

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Organizacija, ki je izdala to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Organizacija, na katero je naslovljeno to obvestilo

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Podatki, povezani z združitvijo

1

Skupina elementov

Datum učinkovanja

Datum učinkovanja združitve

1

Datum

Vrsta združitve

Vrsta združitve, kot je opredeljena v členu 119(2) Direktive (EU) 2017/1132

1

Oznaka

(Čezmejna združitev s pripojitvijo

Čezmejna združitev z ustanovitvijo nove družbe

Čezmejna združitev družbe v stoodstotni lasti)

Nastala družba

1

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, nastale z združitvijo

1

Identifikator

Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge

Nadomestne oznake

Drugi identifikatorji

0...n

Identifikator

Pravna oblika

Vrsta pravne oblike

1

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

Ime

Ime družbe, ki je nastala z združitvijo

1

Besedilo

Registrirani sedež

Registrirani sedež družbe, ki je nastala z združitvijo

1

Besedilo

Ime registra

Ime registra, v katerem je bila registrirana družba, ki je nastala z združitvijo

1

Besedilo

Družba, udeležena pri združitvi

1...n

Skupina elementov

Oznaka EUID

Enotni identifikator družbe, udeležene pri združitvi

1

Identifikator

Za strukturo EUID glej oddelek 8 te priloge

Nadomestne oznake

Drugi identifikatorji

0...n

Identifikator

Pravna oblika

Vrsta pravne oblike

1

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

Ime

Ime družbe, udeležene pri združitvi

1

Besedilo

Registrirani sedež

Registrirani sedež družbe, udeležene pri združitvi

0...1

Besedilo

Ime registra

Register, v katerem je registrirana družba, udeležena pri združitvi

1

Besedilo

Sporočilo o obvestilu lahko vključuje tudi tehnične podatke, potrebne za pravilno posredovanje sporočila.

Izmenjava informacij vključuje tudi tehnična sporočila, potrebna za potrdilo o prejemu ter za beleženje in poročanje.

6.   Struktura standardnega formata za sporočila

Izmenjava informacij med registri, platformo in portalom temelji na standardnih načinih strukturiranja podatkov in je izražena v standardnem formatu za sporočila, kot je XML.

7.   Podatki za platformo

Za izvajanje funkcij platforme se zagotovijo naslednje vrste podatkov:

| (a) | podatki, ki omogočajo identifikacijo sistemov, ki so povezani s platformo. Ti podatki lahko vključujejo URL ali katero koli drugo številko ali kodo, ki enotno identificira vsak sistem znotraj sistema BRIS; |
| --- | --- |

(a)

podatki, ki omogočajo identifikacijo sistemov, ki so povezani s platformo. Ti podatki lahko vključujejo URL ali katero koli drugo številko ali kodo, ki enotno identificira vsak sistem znotraj sistema BRIS;

| (b) | indeks podatkov iz člena 19(2) Direktive (EU) 2017/1132. Ti podatki se uporabljajo za zagotavljanje doslednih in hitrih rezultatov iskanja. Če podatki za indeksacijo platformi niso na voljo, države članice zagotovijo iste podatke za storitev iskanja na način, ki zagotavlja enako raven storitev, kot jo omogoča platforma; |
| --- | --- |

(b)

indeks podatkov iz člena 19(2) Direktive (EU) 2017/1132. Ti podatki se uporabljajo za zagotavljanje doslednih in hitrih rezultatov iskanja. Če podatki za indeksacijo platformi niso na voljo, države članice zagotovijo iste podatke za storitev iskanja na način, ki zagotavlja enako raven storitev, kot jo omogoča platforma;

| (c) | enotni identifikatorji družb iz člena 16(1) Direktive (EU) 2017/1132 in enotni identifikatorji podružnic iz člena 29(4) Direktive (EU) 2017/1132. Ti identifikatorji se uporabljajo za zagotavljanje interoperabilnosti registrov prek platforme; |
| --- | --- |

(c)

enotni identifikatorji družb iz člena 16(1) Direktive (EU) 2017/1132 in enotni identifikatorji podružnic iz člena 29(4) Direktive (EU) 2017/1132. Ti identifikatorji se uporabljajo za zagotavljanje interoperabilnosti registrov prek platforme;

| (d) | vsi drugi operativni podatki, ki so potrebni, da lahko platforma zagotavlja pravilno in učinkovito delovanje storitve iskanja in interoperabilnosti registrov. Ti podatki lahko vključujejo sezname kod, referenčne podatke, glosarje in prevode navedenih metapodatkov kot tudi podatke o beleženju in poročanju. |
| --- | --- |

(d)

vsi drugi operativni podatki, ki so potrebni, da lahko platforma zagotavlja pravilno in učinkovito delovanje storitve iskanja in interoperabilnosti registrov. Ti podatki lahko vključujejo sezname kod, referenčne podatke, glosarje in prevode navedenih metapodatkov kot tudi podatke o beleženju in poročanju.

Podatki in metapodatki, ki jih upravlja platforma, se obdelujejo in shranjujejo v skladu z varnostnimi standardi, opredeljenimi v oddelku 3 te priloge.

8.   Struktura in uporaba enotnega identifikatorja

Enotni identifikator za komunikacijo med registri se imenuje EUID (evropski enotni identifikator).

Struktura EUID je skladna z ISO 6523 in vsebuje naslednje elemente:

| Element EUID | Opis | Dodaten opis |
| --- | --- | --- |
| Oznaka države | Elementi, ki omogočajo identifikacijo države članice registra | Obvezni |
| Identifikator registra | Elementi, ki omogočajo identifikacijo izvornega nacionalnega registra družbe in podružnice | Obvezni |
| Registracijska številka | Številka družbe/podružnice se nanaša na registracijsko številko družbe/podružnice v izvornem nacionalnem registru | Obvezni |
| Števka za preverjanje | Elementi, ki omogočajo preprečevanje napak pri identifikaciji | Neobvezni |

Element EUID

Opis

Dodaten opis

Oznaka države

Elementi, ki omogočajo identifikacijo države članice registra

Obvezni

Identifikator registra

Elementi, ki omogočajo identifikacijo izvornega nacionalnega registra družbe in podružnice

Obvezni

Registracijska številka

Številka družbe/podružnice se nanaša na registracijsko številko družbe/podružnice v izvornem nacionalnem registru

Obvezni

Števka za preverjanje

Elementi, ki omogočajo preprečevanje napak pri identifikaciji

Neobvezni

EUID se uporablja za nedvoumno identifikacijo družb in podružnic za namene izmenjave informacij med registri prek platforme.

9.   Načini delovanja sistema in storitev informacijske tehnologije, ki jih omogoča platforma

Za razširjanje in izmenjavo informacij temelji sistem na naslednjem tehničnem načinu delovanja:

Image 1

Za posredovanje sporočil v ustrezni jezikovni različici zagotovi platforma referenčne podatke, kot so seznami kod, kontrolirani slovarji in glosarji. Po potrebi se prevedejo v uradne jezike Unije. Kadar je mogoče, se uporabljajo priznani standardi in standardizirana sporočila.

Komisija z državo članico deli več podrobnosti o tehničnem načinu delovanja in izvajanju storitev informacijske tehnologije, ki jih omogoča platforma.

10.   Iskalni kriteriji

Pri iskanju je treba izbrati vsaj eno državo.

Portal za iskanje zagotovi naslednja usklajena merila:

| — | ime družbe, |
| --- | --- |

—

ime družbe,

| — | registracijsko številko družbe ali podružnice v nacionalnem registru. |
| --- | --- |

—

registracijsko številko družbe ali podružnice v nacionalnem registru.

Na portalu so lahko na voljo dodatni iskalni kriteriji.

11.   Načini plačila

Za dokumente in podatke, za katere države članice zaračunavajo pristojbine in ki so na voljo na portalu evropskega e-pravosodja prek sistema BRIS, sistem uporabnikom omogoča plačilo prek spleta z razširjenimi načini plačila, kot so kreditne in plačilne kartice.

Sistem lahko omogoča tudi druge vrste spletnih plačil, kot so bančna nakazila ali virtualne denarnice (depozit).

12.   Razlagalne oznake

V zvezi s podatki in vrstami dokumentov iz člena 14 Direktive (EU) 2017/1132 zagotovijo države članice naslednje razlagalne oznake:

| (a) | kratek naslov za vsak podatek in dokument (na primer: „Statut“); |
| --- | --- |

(a)

kratek naslov za vsak podatek in dokument (na primer: „Statut“);

| (b) | po potrebi kratek opis vsebine posameznega dokumenta ali podatka, vključno, po izbiri, z informacijami o pravni veljavnosti dokumenta. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi kratek opis vsebine posameznega dokumenta ali podatka, vključno, po izbiri, z informacijami o pravni veljavnosti dokumenta.

13.   Razpoložljivost storitev

Časovni okvir storitve je 24 ur na dan, 7 dni v tednu, pri čemer je stopnja razpoložljivosti sistema vsaj 98 %, brez načrtovanega vzdrževanja.

Države članice obvestijo Komisijo o vzdrževanju, kot sledi:

| (a) | 5 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 4 ur; |
| --- | --- |

(a)

5 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 4 ur;

| (b) | 10 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 12 ur; |
| --- | --- |

(b)

10 delovnih dni vnaprej za vzdrževalna dela, ki lahko povzročijo nedostopnost do 12 ur;

| (c) | 30 delovnih dni vnaprej za vzdrževanje infrastrukture računalniške sobe, ki lahko povzroči nedostopnost do 6 dni na leto. |
| --- | --- |

(c)

30 delovnih dni vnaprej za vzdrževanje infrastrukture računalniške sobe, ki lahko povzroči nedostopnost do 6 dni na leto.

Kolikor je mogoče, se vzdrževalna dela načrtujejo zunaj delovnega časa (19.00–8.00 po srednjeevropskem času).

Če imajo države članice določen časovni okvir tedenskega vzdrževanja, Komisiji sporočijo uro in dan v tednu, na katerega je načrtovano tedensko vzdrževanje. Brez poseganja v obveznosti iz odstavkov od (a) do (c) zgoraj, če so sistemi držav članic nedostopni med tako določenim časovnim okvirom, državam članicam o tem ni treba Komisije obvestiti za vsak posamezen primer.

V primeru nepričakovane tehnične okvare sistemov držav članic, države članice Komisijo nemudoma obvestijo o nedostopnosti sistema in, če je znano, o predvideni ponovni dostopnosti storitve.

V primeru nepričakovanega izpada osrednje platforme ali portala, Komisija nemudoma obvesti države članice o nedostopnosti portala ali platforme in, če je znano, o predvideni ponovni dostopnosti storitve.

14.   Neobvezne točke dostopa

14.1   Neobvezne točke dostopa do sistema BRIS v skladu s prvim pododstavkom člena 22(4) Direktive (EU) 2017/1132

14.1.1   Postopek

Države članice zagotovijo informacije o načrtovanem časovnem načrtu ustanovitve neobveznih točk dostopa, o številu neobveznih točk dostopa, ki bodo povezane s platformo, in o kontaktnih podatkih oseb, na katere se je mogoče obrniti v zvezi z vzpostavitvijo tehnične povezave.

Komisija državam članicam zagotovi potrebne tehnične podrobnosti in podporo za testiranje in uvedbo povezave vsake neobvezne točke dostopa s platformo.

14.1.2   Tehnične zahteve

Za povezovanje neobveznih točk dostopa s platformo države članice ravnajo v skladu z ustreznimi tehničnimi specifikacijami, določenimi v tej prilogi, vključno z varnostnimi zahtevami za prenos podatkov prek neobveznih točk dostopa.

Če je potrebno plačilo prek neobvezne točke dostopa, države članice zagotovijo načine plačila po lastni izbiri in obravnavajo s tem povezane plačilne postopke.

Države članice pred začetkom delovanja povezave s platformo in pred kakršnimi koli večjimi spremembami obstoječe povezave izvedejo ustrezno testiranje.

Po uspešni povezavi neobvezne točke dostopa do platforme, države članice obvestijo Komisijo o vseh prihodnjih pomembnih spremembah točke dostopa, ki lahko vplivajo na delovanje platforme, zlasti o zaprtju točke dostopa. Države članice zagotovijo zadostne tehnične podrobnosti v zvezi s spremembo, da se omogoči ustrezna vključitev vseh s tem povezanih sprememb.

Države članice pri vsaki neobvezni točki dostopa navedejo, da iskanje zagotavlja sistem BRIS.

14.2   Neobvezne točke dostopa do sistema BRIS v skladu z drugim pododstavkom člena 22(4) Direktive (EU) 2017/1132

14.2.1   Postopek

Komisija oceni vse prejete zahteve za vzpostavitev neobvezne točke dostopa v skladu z drugim pododstavkom člena 22(4) Direktive (EU) 2017/1132.

Vložnik zagotovi vse informacije, potrebne za ustrezno oceno zahteve.

Komisija vložniku zagotovi potrebne tehnične podrobnosti in podporo za testiranje in uvedbo vzpostavitve vsake neobvezne točke dostopa s platformo.

14.2.2   Tehnične zahteve

Za vzpostavitev neobveznih točk dostopa s platformo vložnik ravna v skladu z ustreznimi tehničnimi specifikacijami, določenimi v tej prilogi, vključno z varnostnimi zahtevami za prenos podatkov prek neobveznih točk dostopa.

Če je potrebno plačilo prek neobvezne točke dostopa, vložnik zagotovi načine plačila po lastni izbiri in obravnava s tem povezane plačilne postopke.

Vložnik pred vzpostavitvijo s platformo in pred kakršnimi koli večjimi spremembami obstoječe povezave izvede ustrezno testiranje.

Po uspešni vzpostavitvi neobvezne točke dostopa do platforme vložnik obvesti Komisijo o vseh prihodnjih bistvenih spremembah točke dostopa, ki lahko vplivajo na delovanje platforme, zlasti o zaprtju točke dostopa. Vložnik zagotovi zadostne tehnične podrobnosti v zvezi s spremembo, da se omogoči ustrezna vključitev vseh s tem povezanih sprememb.

Vložnik pri vsaki neobvezni točki dostopa navede, da iskanje zagotavlja sistem BRIS.

14.3   Potrebne zahteve za neobvezne točke dostopa v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 22(4)

Komisija obvesti države članice o prejeti zahtevi.

Tehnične zahteve vključujejo tudi ukrepe za zagotovitev, da neobvezne točke dostopa ne vplivajo na pravilno delovanje sistema BRIS ter skladnost z zahtevami za varnost, zaščito in varstvo osebnih podatkov, ob ustreznem upoštevanju odgovornosti posamezne pogodbenice v delu sistema pod njenim tehničnim nadzorom.

15.   Izmenjava informacij o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja

15.1   Uvod

Izmenjava informacij iz člena 13i(4) Direktive (EU) 2017/1132 zajema primere, ko oseba prejme prepoved opravljanja funkcije direktorja ene od vrst družb, naštetih v Prilogi II k navedeni direktivi, s sodno odločbo ali odločitvijo drugega pristojnega organa države članice na podlagi njene nacionalne zakonodaje.

Izmenjava informacij ne zajema primerov, ko oseba v skladu z nacionalno zakonodajo na splošno ni sposobna sklepati pogodb ali ima omejeno splošno pravno in poslovno sposobnost ali je omejena na podlagi sodne odločbe ali odločitve drugega pristojnega organa države članice na podlagi njene nacionalne zakonodaje ter zato ne more postati direktor vrste družb iz prvega odstavka.

Izmenjava informacij ne zajema primerov, ki temeljijo na posebnih pravilih prava Unije, kot so pravila o ustreznosti in primernosti iz člena 91(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Kadar pravne osebe v skladu z nacionalno zakonodajo države članice lahko postanejo direktorji vrst družb iz prvega odstavka, take pravne osebe spadajo na področje uporabe izmenjave informacij. Vsaka država članica obvesti druge države članice in Komisijo, ali v njeni nacionalni zakonodaji obstaja ta možnost.

15.2   Načini izmenjave informacij med državami članicami

Za izmenjavo informacij med registri se v skladu s členom 13i Direktive (EU) 2017/1132 uporablja naslednji način.

Poizvedbe in odgovori iz tega oddelka se prenesejo prek sistema BRIS z uporabo šifriranja od konca do konca.

Države članice si izmenjujejo informacije, potrebne za povezovanje poizvedb in odgovorov iz tega oddelka v zvezi z isto zahtevo.

15.2.1   Izmenjava informacij na prvi stopnji

15.2.1.1   Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

Pristojni organi držav članic lahko prek sistema BRIS od ene ali več držav članic zahtevajo informacije o tem, ali je osebi, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja ene od vrst družb, naštetih v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132, prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od njihovih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja.

Država članica prosilka se odloči, kateri državi članici ali državam članicam se pošlje poizvedba. Poizvedbe se pošljejo za zagotovitev uspešne, učinkovite in hitre izmenjave informacij.

Vsaka poizvedba zajema eno samo osebo in zagotavlja podatke za identifikacijo osebe. Država članica prosilka take podatke obdeluje skladu z Uredbo (EU) 2016/679. Države članice zagotovijo, da se izmenjajo samo potrebni podatki in samo podatki o zadevnem vložniku.

15.2.1.2   Odgovor o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

Po prejetju poizvedbe pristojni organi zaprošene države članice nemudoma zagotovijo odgovor prek sistema BRIS.

V odgovoru je navedeno, ali je osebi, opredeljeni v poizvedbi, prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od registrov zaprošene države članice, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja.

Če je odgovor, da je osebi prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja, zaprošena država članica v svojem odgovoru lahko navede, kateri podatki, ki jih zagotovi država članica prosilka, se ujemajo s podatki, ki so na voljo v zaprošeni državi članici, in katerih podatkov, vključenih v poizvedbo, zaprošena država članica ne more potrditi, ker niso vpisani v njene registre.

Zaprošena država članica po potrebi prosi državo članico prosilko, naj zagotovi dodatne podatke, da se zagotovi nedvoumna identifikacija osebe. Taki podatki se obdelajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

15.2.2   Izmenjava informacij na drugi stopnji

Izmenjava dodatnih informacij lahko poteka tudi na drug ustrezen način, ne le prek sistema BRIS Če se izmenjava informacij na drugi stopnji izvede prek sistema BRIS, se uporabljajo pravila iz točk 15.2.2.1, 15.2.2.2, 15.3.3 in 15.3.4.

15.2.2.1   Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na drugi stopnji

Če zaprošena država članica v odgovoru na prvi stopnji navede, da je določeni osebi prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od njenih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja, lahko država članica prosilka od zaprošene države članice zahteva dodatne informacije o osebi, opredeljeni v poizvedbi na prvi stopnji.

Poizvedba na drugi stopnji zajema isto osebo kot poizvedba na prvi stopnji in odgovor na prvi stopnji.

15.2.2.2   Odgovor o prepovedi opravljanja funkcije na drugi stopnji

Zaprošena država članica se lahko v skladu s svojo nacionalno zakonodajo odloči, katere dodatne informacije bo zagotovila. Če nacionalna zakonodaja te države članice ne omogoča nadaljnje izmenjave informacij, o tem ustrezno obvesti državo članico prosilko.

15.3   Podroben seznam podatkov

Za izmenjavo informacij o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja, države članice vključijo naslednje podatke:

15.3.1   Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (7) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra zaprošene države članice | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji
  Če je oseba, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja, fizična oseba | | | |
| Ime | Ime osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja | 1 | Besedilo |
| Priimek | Priimek osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja | 1 | Besedilo |
| Datum rojstva | Datum rojstva osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja | 1 | Datum |
| Dodatni identifikacijski podatki | Dodatni podatki, obdelani v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke in Uredbo (EU) 2016/679 | 0...n | Besedilo/datum/identifikator |
| Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji
  Če je oseba, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja, pravna oseba | | | |
| Naziv pravnega subjekta | Priimek pravnega subjekta, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja | 1 | Besedilo |
| Pravna oblika | Pravna oblika pravnega subjekta, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja | 1 | Oznaka
  Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132, oznaka družbe v njej ali druge pravne oblike, če pravna oblika ne spada na področje uporabe Direktive (EU) 2017/1132 |
| Oznaka EUID | Oznaka EUID, če družba ni našteta v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 | 1 | Identifikator |
| Druga registracijska številka | Druga registracijska številka, če družba ni našteta v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132 | 0 | Identifikator |
| Nadomestna oznaka | Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov) | 0...n | Identifikator |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (7)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra zaprošene države članice

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

Če je oseba, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja, fizična oseba

Ime

Ime osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja

1

Besedilo

Priimek

Priimek osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja

1

Besedilo

Datum rojstva

Datum rojstva osebe, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja

1

Datum

Dodatni identifikacijski podatki

Dodatni podatki, obdelani v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke in Uredbo (EU) 2016/679

0...n

Besedilo/datum/identifikator

Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

Če je oseba, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja, pravna oseba

Naziv pravnega subjekta

Priimek pravnega subjekta, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja

1

Besedilo

Pravna oblika

Pravna oblika pravnega subjekta, ki se prijavlja na delovno mesto direktorja

1

Oznaka

Kot je navedeno v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132, oznaka družbe v njej ali druge pravne oblike, če pravna oblika ne spada na področje uporabe Direktive (EU) 2017/1132

Oznaka EUID

Oznaka EUID, če družba ni našteta v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

1

Identifikator

Druga registracijska številka

Druga registracijska številka, če družba ni našteta v Prilogi II k Direktivi (EU) 2017/1132

0

Identifikator

Nadomestna oznaka

Drugi identifikatorji družbe (npr. identifikator pravnih subjektov)

0...n

Identifikator

Države članice zagotovijo informacije o sredstvih za identifikacijo, potrebnih za učinkovito izmenjavo informacij o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja. Te informacije lahko vključujejo predložitev podatkov, ki so potrebni za identifikacijo oseb, zajetih v poizvedbi.

Države članice lahko za identifikacijo oseb pri izmenjavi informacij uporabijo tudi sredstva za elektronsko identifikacijo.

Poizvedbe v zvezi s pravno osebo se pošljejo le tistim državam članicam, ki pravnim osebam omogočajo, da postanejo direktorji, in ki omogočajo prepoved opravljanja funkcije takim pravnim osebam.

15.3.2   Odgovor o prepovedi opravljanja funkcije na prvi stopnji

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (8) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bil ta odgovor poslan | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda ta odgovor | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra države članice prosilke | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Da/ne/premalo podatkov za identifikacijo | „Da“, če je osebi prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od njenih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja
  „Ne“, če osebi ni prepovedano opravljati funkcije direktorja oziroma ni vpisana v noben od njenih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja
  „Premalo podatkov za identifikacijo“, če zagotovljeni podatki ne omogočajo nedvoumne identifikacije osebe in je potrebnih več informacij. | 1 | Izberite eno možnost |
| Potrebni so dodatni identifikacijski podatki | Navedite, kateri podatki so potrebni za nedvoumno identifikacijo | 1...n (samo če ni dovolj podatkov za identifikacijo) | Besedilo/datum/identifikator |
| Odgovori na drugi stopnji se ne zagotavljajo prek sistema BRIS | Če je odgovor „da“, možnost navedbe, da se odgovori na poizvedbe na drugi stopnji ne zagotavljajo prek sistema BRIS | 0 | Izberite eno možnost |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (8)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bil ta odgovor poslan

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda ta odgovor

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra države članice prosilke

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Da/ne/premalo podatkov za identifikacijo

„Da“, če je osebi prepovedano opravljati funkcijo direktorja oziroma je vpisana v kateri koli od njenih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja

„Ne“, če osebi ni prepovedano opravljati funkcije direktorja oziroma ni vpisana v noben od njenih registrov, ki vsebujejo informacije, relevantne za prepoved opravljanja funkcije direktorja

„Premalo podatkov za identifikacijo“, če zagotovljeni podatki ne omogočajo nedvoumne identifikacije osebe in je potrebnih več informacij.

1

Izberite eno možnost

Potrebni so dodatni identifikacijski podatki

Navedite, kateri podatki so potrebni za nedvoumno identifikacijo

1...n (samo če ni dovolj podatkov za identifikacijo)

Besedilo/datum/identifikator

Odgovori na drugi stopnji se ne zagotavljajo prek sistema BRIS

Če je odgovor „da“, možnost navedbe, da se odgovori na poizvedbe na drugi stopnji ne zagotavljajo prek sistema BRIS

0

Izberite eno možnost

15.3.2.1   Zagotavljanje dodatnih identifikacijskih podatkov

Če zaprošena država članica potrebuje dodatne identifikacijske podatke za zagotovitev nedvoumne identifikacije, država članica prosilka zagotovi podatke v naslednjem formatu za sporočila:

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (9) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra zaprošene države članice | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Dodatni identifikacijski podatki | Dodatni podatki, za katere za zagotovitev nedvoumne identifikacije zaprosi zaprošena država članica ter ki so obdelani v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke in Uredbo (EU) 2016/679 | 1...n | Besedilo/datum/identifikator |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (9)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra zaprošene države članice

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Dodatni identifikacijski podatki

Dodatni podatki, za katere za zagotovitev nedvoumne identifikacije zaprosi zaprošena država članica ter ki so obdelani v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke in Uredbo (EU) 2016/679

1...n

Besedilo/datum/identifikator

15.3.3   Poizvedba o prepovedi opravljanja funkcije na drugi stopnji

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (10) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra zaprošene države članice | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Zahteva za dodatne informacije | Zahteva za dodatne informacije | 1...n | Zahteva za dodatne informacije o vsaj enem od naslednjih elementov:






  — | razlogi za prepoved opravljanja funkcije v skladu z nacionalno zakonodajo, |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (10)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bila poslana ta poizvedba

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda to poizvedbo

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra zaprošene države članice

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Zahteva za dodatne informacije

Zahteva za dodatne informacije

1...n

Zahteva za dodatne informacije o vsaj enem od naslednjih elementov:

—

razlogi za prepoved opravljanja funkcije v skladu z nacionalno zakonodajo,

| — | datum sprejetja odločitve, |
| --- | --- |

—

datum sprejetja odločitve,

| — | obdobje ali veljavnost prepovedi opravljanja funkcije, |
| --- | --- |

—

obdobje ali veljavnost prepovedi opravljanja funkcije,

| — | številka dokumentacije, izdajatelj odločitve, |
| --- | --- |

—

številka dokumentacije, izdajatelj odločitve,

| — | informacije o kakršni koli omejitvi take prepovedi opravljanja funkcije (npr. prepovedi za posamezne sektorje). |
| --- | --- |

—

informacije o kakršni koli omejitvi take prepovedi opravljanja funkcije (npr. prepovedi za posamezne sektorje).

15.3.4   Odgovor o prepovedi opravljanja funkcije na drugi stopnji

| Vrsta podatkov | Opis | Kardinalnost  (11) | Dodaten opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum in čas izdaje | Datum in čas, ko je bil ta odgovor poslan | 1 | Datum in čas |
| Organizacija, ki izdaja | Ime/identifikator organizacije, ki izda ta odgovor | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Organizacija prejemnica | Ime/identifikator registra države članice prosilke | 1 | Struktura podatkov o strani |
| Sklic na zakonodajo | Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije | 0...n | Besedilo |
| Dodatne informacije | Zahteva za dodatne informacije | 1...n | Dodatne informacije o vsaj enem od naslednjih elementov:






  — | razlogi za prepoved opravljanja funkcije v skladu z nacionalno zakonodajo, |

Vrsta podatkov

Opis

Kardinalnost  (11)

Dodaten opis

Datum in čas izdaje

Datum in čas, ko je bil ta odgovor poslan

1

Datum in čas

Organizacija, ki izdaja

Ime/identifikator organizacije, ki izda ta odgovor

1

Struktura podatkov o strani

Organizacija prejemnica

Ime/identifikator registra države članice prosilke

1

Struktura podatkov o strani

Sklic na zakonodajo

Sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

0...n

Besedilo

Dodatne informacije

Zahteva za dodatne informacije

1...n

Dodatne informacije o vsaj enem od naslednjih elementov:

—

razlogi za prepoved opravljanja funkcije v skladu z nacionalno zakonodajo,

| — | datum sprejetja odločitve, |
| --- | --- |

—

datum sprejetja odločitve,

| — | obdobje ali veljavnost prepovedi opravljanja funkcije, |
| --- | --- |

—

obdobje ali veljavnost prepovedi opravljanja funkcije,

| — | številka dokumentacije, izdajatelj odločitve, |
| --- | --- |

—

številka dokumentacije, izdajatelj odločitve,

| — | informacije o kakršni koli omejitvi take prepovedi opravljanja funkcije (npr. prepovedi za posamezne sektorje), |
| --- | --- |

—

informacije o kakršni koli omejitvi take prepovedi opravljanja funkcije (npr. prepovedi za posamezne sektorje),

| — | dodatne informacije se ne predložijo, če nacionalna zakonodaja države članice ne dovoljuje nadaljnje izmenjave informacij
  naštejte podatke, za katere se ne predložijo dodatne informacije (možnost priložitve dokumentov). |
| --- | --- |

—

dodatne informacije se ne predložijo, če nacionalna zakonodaja države članice ne dovoljuje nadaljnje izmenjave informacij

naštejte podatke, za katere se ne predložijo dodatne informacije (možnost priložitve dokumentov).

15.4   Izmenjava informacij

Države članice priglasijo morebitne težave zaradi velikega števila prejetih poizvedb. V tem primeru Komisija in države članice ocenijo zadevo, da bi zagotovile nemoteno izmenjavo informacij in nadaljnji razvoj sistema.

---

(1)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(2)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(3)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(4)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(5)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

(7)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(8)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(9)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(10)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

(11)  Kardinalnost 0 pomeni, da podatki niso obvezni. Kardinalnost 1 pomeni, da so podatki obvezni. Kardinalnost 0...n ali 1...n pomeni, da je na voljo več enot istovrstnih podatkov.

---

PRIPOROČILA

| 29.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 439/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 439/23

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2020/2245

z dne 18. decembra 2020

o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8750)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1) (v nadaljnjem besedilu: Zakonik) in zlasti člena 64(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Direktive (EU) 2018/1972 je poleg izpolnjevanja treh primarnih ciljev spodbujanja konkurence, notranjega trga in interesov končnih uporabnikov tudi spodbujanje povezljivosti in dostopa do zelo visokozmogljivih omrežij, vključno s fiksnimi, mobilnimi in brezžičnimi omrežji, ter njihove uporabe v korist vseh državljanov in podjetij Unije. |
| --- | --- |

(1)

Namen Direktive (EU) 2018/1972 je poleg izpolnjevanja treh primarnih ciljev spodbujanja konkurence, notranjega trga in interesov končnih uporabnikov tudi spodbujanje povezljivosti in dostopa do zelo visokozmogljivih omrežij, vključno s fiksnimi, mobilnimi in brezžičnimi omrežji, ter njihove uporabe v korist vseh državljanov in podjetij Unije.

| (2) | Ustrezne spodbude za naložbe v nova zelo visokozmogljiva omrežja, s katerimi se podpirajo inovacije v internetnih storitvah z bogato vsebino, bodo okrepile mednarodno konkurenčnost Unije ter obenem koristile potrošnikom in podjetjem. Spodbujanje trajnostnih naložb v razvoj zelo visokozmogljivih omrežij z ustrezno prilagojenim in predvidljivim regulativnim okvirom je zato bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezne spodbude za naložbe v nova zelo visokozmogljiva omrežja, s katerimi se podpirajo inovacije v internetnih storitvah z bogato vsebino, bodo okrepile mednarodno konkurenčnost Unije ter obenem koristile potrošnikom in podjetjem. Spodbujanje trajnostnih naložb v razvoj zelo visokozmogljivih omrežij z ustrezno prilagojenim in predvidljivim regulativnim okvirom je zato bistvenega pomena.

| (3) | Eden od ciljev novega regulativnega okvira je, da se ob razvoju konkurence na trgu postopno odpravijo predhodna posebna sektorska pravila in se na koncu zagotovi, da trge elektronskih komunikacij ureja samo konkurenčno pravo. V skladu s tem ciljem naj bi s tem priporočilom opredelili trge izdelkov in storitev, na katerih je predhodna regulacija lahko upravičena. |
| --- | --- |

(3)

Eden od ciljev novega regulativnega okvira je, da se ob razvoju konkurence na trgu postopno odpravijo predhodna posebna sektorska pravila in se na koncu zagotovi, da trge elektronskih komunikacij ureja samo konkurenčno pravo. V skladu s tem ciljem naj bi s tem priporočilom opredelili trge izdelkov in storitev, na katerih je predhodna regulacija lahko upravičena.

| (4) | Opredelitev upoštevnih trgov se lahko sčasoma spremeni zaradi razvoja značilnosti izdelkov in storitev, ki so na voljo na teh trgih, ter spreminjanja možnosti zamenljivosti povpraševanja in ponudbe zaradi tehnološkega, tržnega in regulativnega razvoja. S tem priporočilom bi bilo zato treba nadomestiti priporočilo Komisije iz leta 2014 (2). |
| --- | --- |

(4)

Opredelitev upoštevnih trgov se lahko sčasoma spremeni zaradi razvoja značilnosti izdelkov in storitev, ki so na voljo na teh trgih, ter spreminjanja možnosti zamenljivosti povpraševanja in ponudbe zaradi tehnološkega, tržnega in regulativnega razvoja. S tem priporočilom bi bilo zato treba nadomestiti priporočilo Komisije iz leta 2014 (2).

| (5) | V skladu s členom 64(1) Zakonika mora Komisija trge v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo naložitev regulativnih obveznosti, opredeliti v skladu z načeli konkurenčnega prava. Načela konkurenčnega prava se torej v tem priporočilu uporabljajo za opredelitev upoštevnih trgov izdelkov v sektorju elektronskih komunikacij. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 64(1) Zakonika mora Komisija trge v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo naložitev regulativnih obveznosti, opredeliti v skladu z načeli konkurenčnega prava. Načela konkurenčnega prava se torej v tem priporočilu uporabljajo za opredelitev upoštevnih trgov izdelkov v sektorju elektronskih komunikacij.

| (6) | Končni cilj regulativnega posredovanja je ustvariti koristi za končne uporabnike z vidika cen, kakovosti in izbire, tako da se doseže trajnostna konkurenca na maloprodajni ravni. Izhodišče za določitev upoštevnih trgov v tem priporočilu bi morala biti opredelitev maloprodajnih trgov iz v prihodnost usmerjene perspektive v določenem časovnem obdobju v skladu s konkurenčnim pravom. Kadar so maloprodajni trgi učinkovito konkurenčni brez regulacije na veleprodajni ravni, bi morali nacionalni regulativni organi namreč skleniti, da regulacija povezanih veleprodajnih trgov ni več potrebna. |
| --- | --- |

(6)

Končni cilj regulativnega posredovanja je ustvariti koristi za končne uporabnike z vidika cen, kakovosti in izbire, tako da se doseže trajnostna konkurenca na maloprodajni ravni. Izhodišče za določitev upoštevnih trgov v tem priporočilu bi morala biti opredelitev maloprodajnih trgov iz v prihodnost usmerjene perspektive v določenem časovnem obdobju v skladu s konkurenčnim pravom. Kadar so maloprodajni trgi učinkovito konkurenčni brez regulacije na veleprodajni ravni, bi morali nacionalni regulativni organi namreč skleniti, da regulacija povezanih veleprodajnih trgov ni več potrebna.

| (7) | V skladu s členom 67(1) Zakonika je lahko naložitev predhodnih regulativnih obveznosti upravičena samo na trgih, ki kumulativno izpolnjujejo tri merila iz člena 67(1)(a), (b) in (c). To priporočilo vključuje trge izdelkov in storitev, pri katerih je Komisija po opazovanju splošnih trendov v Uniji ugotovila, da so izpolnjena ta tri merila. Komisija torej meni, da imajo ti trgi značilnosti, ki lahko upravičujejo naložitev regulativnih obveznosti vsaj na nekaterih geografskih območjih in v predvidljivem obdobju. Nacionalni regulativni organi bi morali pri svojih analizah teh trgov presoditi, ali so izpolnjene dodatne zahteve iz člena 67(2). |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 67(1) Zakonika je lahko naložitev predhodnih regulativnih obveznosti upravičena samo na trgih, ki kumulativno izpolnjujejo tri merila iz člena 67(1)(a), (b) in (c). To priporočilo vključuje trge izdelkov in storitev, pri katerih je Komisija po opazovanju splošnih trendov v Uniji ugotovila, da so izpolnjena ta tri merila. Komisija torej meni, da imajo ti trgi značilnosti, ki lahko upravičujejo naložitev regulativnih obveznosti vsaj na nekaterih geografskih območjih in v predvidljivem obdobju. Nacionalni regulativni organi bi morali pri svojih analizah teh trgov presoditi, ali so izpolnjene dodatne zahteve iz člena 67(2).

| (8) | Prvo merilo je prisotnost visokih in stalnih ovir za vstop na trg. Na podlagi tega merila se ugotavlja, ali, kdaj in v kakšnem obsegu lahko pride do vstopa na trg, in določijo ustrezni dejavniki za uspešen vstop na trg elektronskih komunikacij. S statičnega vidika sta za to priporočilo pomembni zlasti dve vrsti ovir za vstop na trg, in sicer strukturne ovire in pravne ali regulativne ovire. |
| --- | --- |

(8)

Prvo merilo je prisotnost visokih in stalnih ovir za vstop na trg. Na podlagi tega merila se ugotavlja, ali, kdaj in v kakšnem obsegu lahko pride do vstopa na trg, in določijo ustrezni dejavniki za uspešen vstop na trg elektronskih komunikacij. S statičnega vidika sta za to priporočilo pomembni zlasti dve vrsti ovir za vstop na trg, in sicer strukturne ovire in pravne ali regulativne ovire.

| (9) | Strukturne ovire za vstop izvirajo iz različnih pogojev na ravni stroškov ali povpraševanja, ki povzročajo nesorazmerne pogoje med prvotnimi ponudniki in novimi udeleženci ter ovirajo ali preprečujejo vstop slednjih na trg. Visoke strukturne ovire lahko na primer obstajajo tudi, kadar so za trg značilne absolutne stroškovne prednosti ali znatna ekonomija obsega in/ali omrežni učinki, omejitve zmogljivosti in/ali visoki nepovratni stroški. Strukturne ovire lahko obstajajo tudi, kadar je za zagotavljanje storitve potrebna komponenta omrežja, ki je tehnično ni mogoče podvojiti ali pa njeno podvajanje ni gospodarsko izvedljivo. |
| --- | --- |

(9)

Strukturne ovire za vstop izvirajo iz različnih pogojev na ravni stroškov ali povpraševanja, ki povzročajo nesorazmerne pogoje med prvotnimi ponudniki in novimi udeleženci ter ovirajo ali preprečujejo vstop slednjih na trg. Visoke strukturne ovire lahko na primer obstajajo tudi, kadar so za trg značilne absolutne stroškovne prednosti ali znatna ekonomija obsega in/ali omrežni učinki, omejitve zmogljivosti in/ali visoki nepovratni stroški. Strukturne ovire lahko obstajajo tudi, kadar je za zagotavljanje storitve potrebna komponenta omrežja, ki je tehnično ni mogoče podvojiti ali pa njeno podvajanje ni gospodarsko izvedljivo.

| (10) | Pravne ali regulativne ovire lahko neposredno vplivajo na pogoje vstopa in/ali položaj operaterjev na upoštevnem trgu. V reguliranih sektorjih lahko postopki za odobritev, ozemeljske omejitve, standardi varnosti in zaščite ter druge pravne zahteve odvrnejo od vstopa na trg ali ga upočasnijo. Vendar se pomembnost pravnih in regulativnih ovir na trgih elektronskih komunikacij zmanjšuje. Pravne ali regulativne ovire, ki bodo verjetno odpravljene v zadevnem petletnem časovnem obdobju, običajno ne bi smele ovirati vstopa na trg v smislu prvega merila. |
| --- | --- |

(10)

Pravne ali regulativne ovire lahko neposredno vplivajo na pogoje vstopa in/ali položaj operaterjev na upoštevnem trgu. V reguliranih sektorjih lahko postopki za odobritev, ozemeljske omejitve, standardi varnosti in zaščite ter druge pravne zahteve odvrnejo od vstopa na trg ali ga upočasnijo. Vendar se pomembnost pravnih in regulativnih ovir na trgih elektronskih komunikacij zmanjšuje. Pravne ali regulativne ovire, ki bodo verjetno odpravljene v zadevnem petletnem časovnem obdobju, običajno ne bi smele ovirati vstopa na trg v smislu prvega merila.

| (11) | Na inovacijsko usmerjenih trgih, za katere je značilen stalni tehnološki napredek, kot so trgi elektronskih komunikacij, lahko ovire za vstop postopoma postanejo manj pomembne. Konkurenčni pritisk na takih trgih se pogosto pojavi zaradi groženj inovativnih potencialnih tekmecev, ki jih trenutno ni na trgu. Zato bi bilo treba pri opredelitvi upoštevnih trgov, ki bi lahko bili predmet predhodne regulacije, upoštevati tudi možnosti, da se v zadevnem časovnem obdobju premagajo ovire za vstop. V tem priporočilu so opredeljeni trgi, na katerih se pričakuje, da se bodo ovire za vstop ohranile naslednjih 5–10 let. |
| --- | --- |

(11)

Na inovacijsko usmerjenih trgih, za katere je značilen stalni tehnološki napredek, kot so trgi elektronskih komunikacij, lahko ovire za vstop postopoma postanejo manj pomembne. Konkurenčni pritisk na takih trgih se pogosto pojavi zaradi groženj inovativnih potencialnih tekmecev, ki jih trenutno ni na trgu. Zato bi bilo treba pri opredelitvi upoštevnih trgov, ki bi lahko bili predmet predhodne regulacije, upoštevati tudi možnosti, da se v zadevnem časovnem obdobju premagajo ovire za vstop. V tem priporočilu so opredeljeni trgi, na katerih se pričakuje, da se bodo ovire za vstop ohranile naslednjih 5–10 let.

| (12) | Različne ovire za vstop na trg se ne bi smele obravnavati ločeno, ampak kumulativno. Kadar se ovira za vstop obravnava posamično, se morda ne šteje za visoko, vendar bi lahko njeni kumulativni učinki z drugimi ovirami preprečevali ali ovirali vstop na trg. |
| --- | --- |

(12)

Različne ovire za vstop na trg se ne bi smele obravnavati ločeno, ampak kumulativno. Kadar se ovira za vstop obravnava posamično, se morda ne šteje za visoko, vendar bi lahko njeni kumulativni učinki z drugimi ovirami preprečevali ali ovirali vstop na trg.

| (13) | Drugo merilo je namenjeno določitvi, ali tržna struktura kaže, da se bo v zadevnem časovnem obdobju razvila učinkovita konkurenca, ob upoštevanju stanja in možnosti konkurence na področju infrastrukture in drugih virov konkurence za ovirami za vstop na trg. Analiza učinkovite konkurence pomeni, da bo trg postal učinkovito konkurenčen brez predhodne regulacije v obdobju pregleda ali pa bo to postal po navedenem obdobju, če bo že v tem obdobju mogoče opaziti jasne dokaze o pozitivni tržni dinamiki. Zaradi zbliževanja izdelkov, zagotovljenih z različnimi omrežnimi tehnologijami, bi lahko na primer prišlo do konkurenčnih pritiskov med izvajalci, ki delujejo na ločenih trgih izdelkov, kar bi lahko privedlo do zbliževanja trgov. |
| --- | --- |

(13)

Drugo merilo je namenjeno določitvi, ali tržna struktura kaže, da se bo v zadevnem časovnem obdobju razvila učinkovita konkurenca, ob upoštevanju stanja in možnosti konkurence na področju infrastrukture in drugih virov konkurence za ovirami za vstop na trg. Analiza učinkovite konkurence pomeni, da bo trg postal učinkovito konkurenčen brez predhodne regulacije v obdobju pregleda ali pa bo to postal po navedenem obdobju, če bo že v tem obdobju mogoče opaziti jasne dokaze o pozitivni tržni dinamiki. Zaradi zbliževanja izdelkov, zagotovljenih z različnimi omrežnimi tehnologijami, bi lahko na primer prišlo do konkurenčnih pritiskov med izvajalci, ki delujejo na ločenih trgih izdelkov, kar bi lahko privedlo do zbliževanja trgov.

| (14) | Tudi kadar so za trg značilne visoke ovire za vstop, lahko drugi strukturni dejavniki na tem trgu še vedno kažejo, da se bo na njem v zadevnem časovnem obdobju razvila učinkovita konkurenca. Uporaba tega merila na trgih, na katerih je mogoče v prihodnje pričakovati večje število omrežij, vključuje predvsem proučitev stanja in verjetnega prihodnjega razvoja konkurence na področju infrastrukture. |
| --- | --- |

(14)

Tudi kadar so za trg značilne visoke ovire za vstop, lahko drugi strukturni dejavniki na tem trgu še vedno kažejo, da se bo na njem v zadevnem časovnem obdobju razvila učinkovita konkurenca. Uporaba tega merila na trgih, na katerih je mogoče v prihodnje pričakovati večje število omrežij, vključuje predvsem proučitev stanja in verjetnega prihodnjega razvoja konkurence na področju infrastrukture.

| (15) | Nacionalni regulativni organi bi morali pri ocenjevanju ustreznosti konkurence in potrebe po regulativnem ukrepanju upoštevati tudi, ali je veleprodajni dostop na voljo vsem zainteresiranim podjetjem pod razumnimi poslovnimi pogoji, ki končnim uporabnikom zagotavljajo trajnostno konkurenco na maloprodajnem trgu. Poslovni sporazumi, vključno s sporazumi o veleprodajnem dostopu, sporazumi o sovlaganju in sporazumi o vzajemnem dostopu med operaterji, ki so bili sklenjeni dolgoročno in so trajnostni, lahko izboljšajo konkurenčno dinamiko in nazadnje odpravijo konkurenčne težave na povezanem maloprodajnem trgu, zaradi česar lahko pride do deregulacije veleprodajnih trgov. Če so skladni z načeli konkurenčnega prava, bi se zato morali upoštevati pri ocenjevanju, ali se za trg v prihodnje pričakuje, da bo postal konkurenčen. |
| --- | --- |

(15)

Nacionalni regulativni organi bi morali pri ocenjevanju ustreznosti konkurence in potrebe po regulativnem ukrepanju upoštevati tudi, ali je veleprodajni dostop na voljo vsem zainteresiranim podjetjem pod razumnimi poslovnimi pogoji, ki končnim uporabnikom zagotavljajo trajnostno konkurenco na maloprodajnem trgu. Poslovni sporazumi, vključno s sporazumi o veleprodajnem dostopu, sporazumi o sovlaganju in sporazumi o vzajemnem dostopu med operaterji, ki so bili sklenjeni dolgoročno in so trajnostni, lahko izboljšajo konkurenčno dinamiko in nazadnje odpravijo konkurenčne težave na povezanem maloprodajnem trgu, zaradi česar lahko pride do deregulacije veleprodajnih trgov. Če so skladni z načeli konkurenčnega prava, bi se zato morali upoštevati pri ocenjevanju, ali se za trg v prihodnje pričakuje, da bo postal konkurenčen.

| (16) | Tehnološki razvoj ali zbliževanje izdelkov in trgov lahko povzroči konkurenčne pritiske med izvajalci, ki delujejo na ločenih trgih izdelkov. V zvezi s tem bi lahko povrhnje storitve (OTT), ki se zdaj na splošno ne štejejo za neposredno nadomestilo tradicionalnih storitev, ki jih zagotavljajo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, in ki nikakor ne zagotavljajo fizične in podatkovne povezljivosti, vseeno imele pomembnejšo vlogo na določenih maloprodajnih trgih v prihodnjih letih zaradi nadaljnjega tehnološkega razvoja in svojega stalnega širjenja ter bi posledično ustvarjale posredne pritiske na veleprodajne trge. |
| --- | --- |

(16)

Tehnološki razvoj ali zbliževanje izdelkov in trgov lahko povzroči konkurenčne pritiske med izvajalci, ki delujejo na ločenih trgih izdelkov. V zvezi s tem bi lahko povrhnje storitve (OTT), ki se zdaj na splošno ne štejejo za neposredno nadomestilo tradicionalnih storitev, ki jih zagotavljajo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, in ki nikakor ne zagotavljajo fizične in podatkovne povezljivosti, vseeno imele pomembnejšo vlogo na določenih maloprodajnih trgih v prihodnjih letih zaradi nadaljnjega tehnološkega razvoja in svojega stalnega širjenja ter bi posledično ustvarjale posredne pritiske na veleprodajne trge.

| (17) | Odločitev o tem, ali je lahko trg predmet predhodne regulacije, bi morala biti odvisna tudi od ocene, ali konkurenčno pravo zadostuje za ustrezno odpravo ugotovljenih tržnih pomanjkljivosti. To tretje merilo se uporablja za ocenjevanje ustreznosti konkurenčnega prava za odpravo ugotovljenih trajnih tržnih pomanjkljivosti, zlasti glede na to, da lahko predhodne regulativne obveznosti učinkovito preprečijo kršitve konkurenčnega prava. Ukrepi, ki temeljijo na konkurenčnem pravu, verjetno ne zadostujejo, kadar je pogosto in/ali pravočasno ukrepanje nujno za odpravo trajnih tržnih pomanjkljivosti. V takih okoliščinah bi bilo treba predhodno regulacijo šteti za ustrezno dopolnitev konkurenčnega prava. V splošnem pa bi na trgih, za katere je značilna trajnostna in učinkovita konkurenca na področju infrastrukture, morala zadostovati uporaba splošnih pravil konkurence. |
| --- | --- |

(17)

Odločitev o tem, ali je lahko trg predmet predhodne regulacije, bi morala biti odvisna tudi od ocene, ali konkurenčno pravo zadostuje za ustrezno odpravo ugotovljenih tržnih pomanjkljivosti. To tretje merilo se uporablja za ocenjevanje ustreznosti konkurenčnega prava za odpravo ugotovljenih trajnih tržnih pomanjkljivosti, zlasti glede na to, da lahko predhodne regulativne obveznosti učinkovito preprečijo kršitve konkurenčnega prava. Ukrepi, ki temeljijo na konkurenčnem pravu, verjetno ne zadostujejo, kadar je pogosto in/ali pravočasno ukrepanje nujno za odpravo trajnih tržnih pomanjkljivosti. V takih okoliščinah bi bilo treba predhodno regulacijo šteti za ustrezno dopolnitev konkurenčnega prava. V splošnem pa bi na trgih, za katere je značilna trajnostna in učinkovita konkurenca na področju infrastrukture, morala zadostovati uporaba splošnih pravil konkurence.

| (18) | Z uporabo teh treh kumulativnih meril bi se moralo omejiti število reguliranih trgov v sektorju elektronskih komunikacij, kar bi moralo ob razvoju konkurence na teh trgih prispevati k postopnemu zmanjšanju posebne sektorske predhodne regulacije. Neizpolnjevanje katerega od treh meril bi pomenilo, da trg ni predmet predhodne regulacije. Bistvenega pomena je, da se predhodne regulativne obveznosti uvedejo na veleprodajnem trgu zaradi zagotovitve trajnostne konkurence samo, kadar obstaja eno ali več podjetij s pomembno tržno močjo in kadar ukrepi na podlagi konkurenčnega prava ne zadostujejo za rešitev težave. |
| --- | --- |

(18)

Z uporabo teh treh kumulativnih meril bi se moralo omejiti število reguliranih trgov v sektorju elektronskih komunikacij, kar bi moralo ob razvoju konkurence na teh trgih prispevati k postopnemu zmanjšanju posebne sektorske predhodne regulacije. Neizpolnjevanje katerega od treh meril bi pomenilo, da trg ni predmet predhodne regulacije. Bistvenega pomena je, da se predhodne regulativne obveznosti uvedejo na veleprodajnem trgu zaradi zagotovitve trajnostne konkurence samo, kadar obstaja eno ali več podjetij s pomembno tržno močjo in kadar ukrepi na podlagi konkurenčnega prava ne zadostujejo za rešitev težave.

| (19) | Za novonastajajoče trge se šteje, da obsegajo izdelke ali storitve, pri katerih je zaradi njihove novosti težko predvideti pogoje povpraševanja ali vstopa na trg in ponudbe, zato je tudi težko uporabiti preizkus s tremi merili. Da bi se spodbujale inovacije in hkrati vodilnemu podjetju preprečilo omejevanje dostopa do takih trgov, za take trge ne bi smele veljati neprimerne predhodne regulativne obveznosti (3). Postopne nadgradnje obstoječe omrežne infrastrukture redko privedejo do oblikovanja novega ali nastajajočega trga. Nezamenljivost izdelka je treba določiti z vidika povpraševanja in ponudbe, preden je mogoče zaključiti, da izdelek ni del že obstoječega trga. Pojav novih maloprodajnih storitev lahko povzroči nastanek novega izpeljanega veleprodajnega trga, če teh maloprodajnih storitev ni mogoče zagotoviti z obstoječimi veleprodajnimi izdelki. |
| --- | --- |

(19)

Za novonastajajoče trge se šteje, da obsegajo izdelke ali storitve, pri katerih je zaradi njihove novosti težko predvideti pogoje povpraševanja ali vstopa na trg in ponudbe, zato je tudi težko uporabiti preizkus s tremi merili. Da bi se spodbujale inovacije in hkrati vodilnemu podjetju preprečilo omejevanje dostopa do takih trgov, za take trge ne bi smele veljati neprimerne predhodne regulativne obveznosti (3). Postopne nadgradnje obstoječe omrežne infrastrukture redko privedejo do oblikovanja novega ali nastajajočega trga. Nezamenljivost izdelka je treba določiti z vidika povpraševanja in ponudbe, preden je mogoče zaključiti, da izdelek ni del že obstoječega trga. Pojav novih maloprodajnih storitev lahko povzroči nastanek novega izpeljanega veleprodajnega trga, če teh maloprodajnih storitev ni mogoče zagotoviti z obstoječimi veleprodajnimi izdelki.

| (20) | Glede na razvoj konkurence, vključno s konkurenco na področju infrastrukture, so v tem priporočilu tako kot v priporočilu iz leta 2014 opredeljeni samo upoštevni trgi na veleprodajni ravni. Predhodno regulacijo na veleprodajni ravni bi bilo treba obravnavati kot zadostno za odpravo morebitnih težav v zvezi s konkurenco na povezanih podrejenih maloprodajnih trgih. |
| --- | --- |

(20)

Glede na razvoj konkurence, vključno s konkurenco na področju infrastrukture, so v tem priporočilu tako kot v priporočilu iz leta 2014 opredeljeni samo upoštevni trgi na veleprodajni ravni. Predhodno regulacijo na veleprodajni ravni bi bilo treba obravnavati kot zadostno za odpravo morebitnih težav v zvezi s konkurenco na povezanih podrejenih maloprodajnih trgih.

| (21) | V skladu z uvodno izjavo 165 Zakonika bi morali nacionalni regulativni organi analizirati najmanj trge, navedene v priporočilu, vključno s trgi, ki so navedeni, a se ne urejajo več v specifičnem nacionalnem ali lokalnem kontekstu. V zvezi s trgi, navedenimi v Prilogi k temu priporočilu, lahko nacionalni regulativni organi na podlagi posebnih nacionalnih okoliščin še vedno štejejo za ustrezno, da se izvede preizkus s tremi merili. Nacionalni regulativni organi lahko sklenejo, da glede na posebne nacionalne okoliščine tri merila iz preizkusa niso izpolnjena. Če za določen trg iz priporočila tri merila iz preizkusa niso izpolnjena, nacionalni regulativni organi na tem trgu ne bi smeli uvesti regulativnih obveznosti. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z uvodno izjavo 165 Zakonika bi morali nacionalni regulativni organi analizirati najmanj trge, navedene v priporočilu, vključno s trgi, ki so navedeni, a se ne urejajo več v specifičnem nacionalnem ali lokalnem kontekstu. V zvezi s trgi, navedenimi v Prilogi k temu priporočilu, lahko nacionalni regulativni organi na podlagi posebnih nacionalnih okoliščin še vedno štejejo za ustrezno, da se izvede preizkus s tremi merili. Nacionalni regulativni organi lahko sklenejo, da glede na posebne nacionalne okoliščine tri merila iz preizkusa niso izpolnjena. Če za določen trg iz priporočila tri merila iz preizkusa niso izpolnjena, nacionalni regulativni organi na tem trgu ne bi smeli uvesti regulativnih obveznosti.

| (22) | Nacionalni regulativni organi bi morali analizirati tudi trge, ki jih to priporočilo ne zajema, a se urejajo na ozemlju v njihovi jurisdikciji na podlagi predhodnih analiz trga, ali druge trge, če imajo zadostne razloge, da menijo, da so tri merila iz preizkusa izpolnjena. Nacionalni regulativni organi zato lahko opredelijo tudi druge upoštevne trge izdelkov in storitev, ki niso navedeni v tem priporočilu, če lahko dokažejo, da trgi v njihovem nacionalnem okviru izpolnjujejo tri merila iz preizkusa. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalni regulativni organi bi morali analizirati tudi trge, ki jih to priporočilo ne zajema, a se urejajo na ozemlju v njihovi jurisdikciji na podlagi predhodnih analiz trga, ali druge trge, če imajo zadostne razloge, da menijo, da so tri merila iz preizkusa izpolnjena. Nacionalni regulativni organi zato lahko opredelijo tudi druge upoštevne trge izdelkov in storitev, ki niso navedeni v tem priporočilu, če lahko dokažejo, da trgi v njihovem nacionalnem okviru izpolnjujejo tri merila iz preizkusa.

| (23) | Pri izvajanju analize trga v skladu s členom 67 Zakonika bi morali nacionalni regulativni organi in Komisija analizo začeti pri maloprodajnih trgih. Ocena trga bi morala biti izvedena iz v prihodnost usmerjene perspektive ob odsotnosti regulacije na podlagi ugotovljene pomembne tržne moči in izhajati iz obstoječih razmer na trgu. Pri analizi bi bilo treba oceniti, ali je trg potencialno konkurenčen in ali je kakršno koli pomanjkanje konkurence trajno, ob upoštevanju pričakovanega ali predvidljivega razvoja trga. Pri analizi bi bilo treba upoštevati učinke drugih vrst regulacije, ki se uporabljajo na upoštevnem maloprodajnem in povezanih veleprodajnih trgih v celotnem zadevnem regulativnem obdobju. |
| --- | --- |

(23)

Pri izvajanju analize trga v skladu s členom 67 Zakonika bi morali nacionalni regulativni organi in Komisija analizo začeti pri maloprodajnih trgih. Ocena trga bi morala biti izvedena iz v prihodnost usmerjene perspektive ob odsotnosti regulacije na podlagi ugotovljene pomembne tržne moči in izhajati iz obstoječih razmer na trgu. Pri analizi bi bilo treba oceniti, ali je trg potencialno konkurenčen in ali je kakršno koli pomanjkanje konkurence trajno, ob upoštevanju pričakovanega ali predvidljivega razvoja trga. Pri analizi bi bilo treba upoštevati učinke drugih vrst regulacije, ki se uporabljajo na upoštevnem maloprodajnem in povezanih veleprodajnih trgih v celotnem zadevnem regulativnem obdobju.

| (24) | Če upoštevni maloprodajni trg ni učinkovito konkurenčen iz v prihodnost usmerjene perspektive ob odsotnosti predhodne regulacije, bi bilo treba opredeliti in analizirati ustrezne veleprodajne trge, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu s členom 67 Zakonika. Poleg tega bi bilo treba pri analizi meja in tržne moči na ustreznih veleprodajnih trgih za določitev, ali so ti trgi učinkovito konkurenčni, upoštevati neposredne in posredne konkurenčne pritiske, ne glede na to, ali pritiski izhajajo iz elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ali drugih vrst storitev ali aplikacij, ki so enakovredni z vidika končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(24)

Če upoštevni maloprodajni trg ni učinkovito konkurenčen iz v prihodnost usmerjene perspektive ob odsotnosti predhodne regulacije, bi bilo treba opredeliti in analizirati ustrezne veleprodajne trge, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu s členom 67 Zakonika. Poleg tega bi bilo treba pri analizi meja in tržne moči na ustreznih veleprodajnih trgih za določitev, ali so ti trgi učinkovito konkurenčni, upoštevati neposredne in posredne konkurenčne pritiske, ne glede na to, ali pritiski izhajajo iz elektronskih komunikacijskih omrežij, elektronskih komunikacijskih storitev ali drugih vrst storitev ali aplikacij, ki so enakovredni z vidika končnih uporabnikov.

| (25) | Pri opredelitvi upoštevnih veleprodajnih trgov, ki so lahko predmet predhodne regulacije, bi morali nacionalni regulativni organi najprej analizirati trg, ki je najvišje v verigi maloprodajnega trga, na katerem so bile ugotovljene težave s konkurenco. Nacionalni regulativni organi bi morali izvesti analizo trgov, ki so podrejeni reguliranemu vložku višje v verigi, da bi ugotovili, ali bi bili učinkovito konkurenčni ob regulaciji višje v verigi trgov, dokler ne dosežejo maloprodajnih trgov. |
| --- | --- |

(25)

Pri opredelitvi upoštevnih veleprodajnih trgov, ki so lahko predmet predhodne regulacije, bi morali nacionalni regulativni organi najprej analizirati trg, ki je najvišje v verigi maloprodajnega trga, na katerem so bile ugotovljene težave s konkurenco. Nacionalni regulativni organi bi morali izvesti analizo trgov, ki so podrejeni reguliranemu vložku višje v verigi, da bi ugotovili, ali bi bili učinkovito konkurenčni ob regulaciji višje v verigi trgov, dokler ne dosežejo maloprodajnih trgov.

| (26) | Trg, ki je najvišje v verigi, bi lahko bil glede na nacionalne okoliščine sestavljen iz več generičnih medtržnih veleprodajnih izdelkov, kot so dostop do fizične infrastrukture (npr. dostop do vodov) ali izdelki pasivnega dostopa, oziroma bi lahko te izdelke vključeval. Zlasti kadar je na voljo gradbeniška infrastruktura, ki jo je mogoče ponovno uporabiti, lahko učinkovit dostop do take infrastrukture bistveno olajša postavitev zelo visokozmogljivih omrežij in spodbudi razvoj konkurence na področju infrastrukture v korist končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(26)

Trg, ki je najvišje v verigi, bi lahko bil glede na nacionalne okoliščine sestavljen iz več generičnih medtržnih veleprodajnih izdelkov, kot so dostop do fizične infrastrukture (npr. dostop do vodov) ali izdelki pasivnega dostopa, oziroma bi lahko te izdelke vključeval. Zlasti kadar je na voljo gradbeniška infrastruktura, ki jo je mogoče ponovno uporabiti, lahko učinkovit dostop do take infrastrukture bistveno olajša postavitev zelo visokozmogljivih omrežij in spodbudi razvoj konkurence na področju infrastrukture v korist končnih uporabnikov.

| (27) | Komisija je v tem priporočilu zato proučila ustreznost vključitve ločenega trga za dostop do fizične infrastrukture. Vendar obstajajo bistvene razlike glede omrežnih topologij, razpoložljivosti splošno razširjenih vodov in ravni povpraševanja po dostopu do vodov in drogov po vsej Uniji, zato je Komisija sklenila, da na ravni Unije trenutno ni mogoče opredeliti ločenega trga za dostop do fizične infrastrukture, zato tak trg ne bi smel biti vključen na seznam trgov, ki so lahko predmet predhodne regulacije. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v tem priporočilu zato proučila ustreznost vključitve ločenega trga za dostop do fizične infrastrukture. Vendar obstajajo bistvene razlike glede omrežnih topologij, razpoložljivosti splošno razširjenih vodov in ravni povpraševanja po dostopu do vodov in drogov po vsej Uniji, zato je Komisija sklenila, da na ravni Unije trenutno ni mogoče opredeliti ločenega trga za dostop do fizične infrastrukture, zato tak trg ne bi smel biti vključen na seznam trgov, ki so lahko predmet predhodne regulacije.

| (28) | Poleg tega lahko nacionalni regulativni organi v skladu s členom 72 Zakonika naložijo obveznost zagotavljanja dostopa do gradbeniške infrastrukture kot samostojen popravni ukrep na katerem koli upoštevnem veleprodajnem trgu. Taka obveznost zagotovitve dostopa do gradbeniške infrastrukture je lahko upravičena ne glede na to, ali je fizična infrastruktura, do katere se odobri dostop, del reguliranega upoštevnega trga, zato bi morali nacionalni regulativni organi pred naložitvijo drugih obveznosti dostopa nižje v verigi trgov proučiti, ali je ta obveznost sorazmerna in zadostna za spodbujanje konkurence v korist končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega lahko nacionalni regulativni organi v skladu s členom 72 Zakonika naložijo obveznost zagotavljanja dostopa do gradbeniške infrastrukture kot samostojen popravni ukrep na katerem koli upoštevnem veleprodajnem trgu. Taka obveznost zagotovitve dostopa do gradbeniške infrastrukture je lahko upravičena ne glede na to, ali je fizična infrastruktura, do katere se odobri dostop, del reguliranega upoštevnega trga, zato bi morali nacionalni regulativni organi pred naložitvijo drugih obveznosti dostopa nižje v verigi trgov proučiti, ali je ta obveznost sorazmerna in zadostna za spodbujanje konkurence v korist končnih uporabnikov.

| (29) | V zvezi z veleprodajnimi širokopasovnimi trgi so lahko izdelki virtualnega dostopa zasnovani tako, da imajo podobne ali enake značilnosti, ne glede na svojo lokacijo ali izročilno točko dostopa. Zato bi bilo tehnično mogoče zagotavljati veleprodajni širokopasovni dostop na centralni ali lokalni ravni s primerljivo kakovostjo storitev tako z vidika prosilca za dostop kot končnih uporabnikov. V tem smislu je treba v okviru analize zamenljivosti analizirati značilnosti izdelkov in pripravljenost prosilcev za dostop za migracijo med dostopovnimi točkami ali za uporabo različnih izročilnih točk v omrežni arhitekturi. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi z veleprodajnimi širokopasovnimi trgi so lahko izdelki virtualnega dostopa zasnovani tako, da imajo podobne ali enake značilnosti, ne glede na svojo lokacijo ali izročilno točko dostopa. Zato bi bilo tehnično mogoče zagotavljati veleprodajni širokopasovni dostop na centralni ali lokalni ravni s primerljivo kakovostjo storitev tako z vidika prosilca za dostop kot končnih uporabnikov. V tem smislu je treba v okviru analize zamenljivosti analizirati značilnosti izdelkov in pripravljenost prosilcev za dostop za migracijo med dostopovnimi točkami ali za uporabo različnih izročilnih točk v omrežni arhitekturi.

| (30) | Mnogi alternativni operaterji so napredovali na področju naložb in razvili lastna omrežja do lokalne dostopovne točke. Izdelki za centralni dostop za te operaterje verjetno ne bi bili primerni kot nadomestilo za lokalni dostop, saj bi to pomenilo, da so naložbe v lastno omrežno infrastrukturo izgubljene. Hkrati je treba priznati, da je dostopovno omrežje tisti del omrežja, ki ga je najtežje ponovno ustvariti zaradi visokih nepovratnih stroškov postavitve glede na število strank, ki imajo lahko od nje koristi. |
| --- | --- |

(30)

Mnogi alternativni operaterji so napredovali na področju naložb in razvili lastna omrežja do lokalne dostopovne točke. Izdelki za centralni dostop za te operaterje verjetno ne bi bili primerni kot nadomestilo za lokalni dostop, saj bi to pomenilo, da so naložbe v lastno omrežno infrastrukturo izgubljene. Hkrati je treba priznati, da je dostopovno omrežje tisti del omrežja, ki ga je najtežje ponovno ustvariti zaradi visokih nepovratnih stroškov postavitve glede na število strank, ki imajo lahko od nje koristi.

| (31) | Kljub opaženi povečani konkurenci na področju infrastrukture so za lokalni dostop še vedno značilne visoke vstopne ovire in regulacija v večini držav članic. Trg za veleprodajni lokalni dostop še vedno izpolnjuje tri merila iz preizkusa, saj je dostopovno omrežje tisti del omrežja, ki ga je najtežje ponovno ustvariti. V prihodnje pa ovir za vstop na trg za centralni dostop na ravni Unije ni več mogoče obravnavati kot visokih in stalnih, saj trg kaže, da se bo razvila učinkovita konkurenca, in sicer zaradi prisotnosti alternativnih platform, splošno razširjene komercialno dostopne zmogljivosti povezovalnega omrežja in možnosti lokalno povezanih operaterjev za zagotavljanje centralnega dostopa. Kadar se dostopovni izdelki, ki so na voljo na različnih izročilnih točkah, v posebnih nacionalnih okoliščinah opredelijo kot zamenljivi, bi moral trg vključevati vse take izdelke. Ali tako širok trg izpolnjuje tri merila iz preizkusa, je treba ugotoviti za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(31)

Kljub opaženi povečani konkurenci na področju infrastrukture so za lokalni dostop še vedno značilne visoke vstopne ovire in regulacija v večini držav članic. Trg za veleprodajni lokalni dostop še vedno izpolnjuje tri merila iz preizkusa, saj je dostopovno omrežje tisti del omrežja, ki ga je najtežje ponovno ustvariti. V prihodnje pa ovir za vstop na trg za centralni dostop na ravni Unije ni več mogoče obravnavati kot visokih in stalnih, saj trg kaže, da se bo razvila učinkovita konkurenca, in sicer zaradi prisotnosti alternativnih platform, splošno razširjene komercialno dostopne zmogljivosti povezovalnega omrežja in možnosti lokalno povezanih operaterjev za zagotavljanje centralnega dostopa. Kadar se dostopovni izdelki, ki so na voljo na različnih izročilnih točkah, v posebnih nacionalnih okoliščinah opredelijo kot zamenljivi, bi moral trg vključevati vse take izdelke. Ali tako širok trg izpolnjuje tri merila iz preizkusa, je treba ugotoviti za vsak primer posebej.

| (32) | Povečane zmogljivosti elektronskih komunikacijskih omrežij, ki zagotavljajo izdelke za množični trg, lahko zadostijo tudi potrebam po povezljivosti določenih poslovnih strank. Vendar bodo za pomemben segment poslovnega trga in zaradi novega povpraševanja, ki je posledica digitalizacije industrije in dejavnikov spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja, kot so javne storitve, na primer bolnišnice in šole, potrebne tudi namenske povezave. Zato nekatera podjetja še vedno potrebujejo izdelke z značilnostmi, ki se razlikujejo od značilnosti izdelkov za množični trg. |
| --- | --- |

(32)

Povečane zmogljivosti elektronskih komunikacijskih omrežij, ki zagotavljajo izdelke za množični trg, lahko zadostijo tudi potrebam po povezljivosti določenih poslovnih strank. Vendar bodo za pomemben segment poslovnega trga in zaradi novega povpraševanja, ki je posledica digitalizacije industrije in dejavnikov spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja, kot so javne storitve, na primer bolnišnice in šole, potrebne tudi namenske povezave. Zato nekatera podjetja še vedno potrebujejo izdelke z značilnostmi, ki se razlikujejo od značilnosti izdelkov za množični trg.

| (33) | Da bi se določile meje trga za namenske zmogljivosti in druge izdelke za dostop podjetij, bi morali nacionalni regulativni organi upoštevati več dejavnikov, kot so različni funkcije in nameni uporabe izdelkov, gibanje cen skozi čas in navzkrižna cenovna elastičnost, ter hkrati zagotoviti, da ustrezni veleprodajni izdelki ustrezajo opredeljeni težavi na maloprodajnem trgu. Razpoznavne značilnosti izdelkov namenske zmogljivosti so, da zagotavljajo namenske in nemotene povezave ter simetrične hitrosti, in bi jih bilo treba tako kot izdelke na drugih trgih oceniti na podlagi analize zamenljivosti. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se določile meje trga za namenske zmogljivosti in druge izdelke za dostop podjetij, bi morali nacionalni regulativni organi upoštevati več dejavnikov, kot so različni funkcije in nameni uporabe izdelkov, gibanje cen skozi čas in navzkrižna cenovna elastičnost, ter hkrati zagotoviti, da ustrezni veleprodajni izdelki ustrezajo opredeljeni težavi na maloprodajnem trgu. Razpoznavne značilnosti izdelkov namenske zmogljivosti so, da zagotavljajo namenske in nemotene povezave ter simetrične hitrosti, in bi jih bilo treba tako kot izdelke na drugih trgih oceniti na podlagi analize zamenljivosti.

| (34) | Vzpostavitev alternativnih infrastruktur, ki zagotavljajo namensko optično povezljivost za podjetja, se je bistveno razširila zlasti na gosteje naseljenih območjih, v trgovskih središčih in poslovnih okrožjih. Vendar lahko obstajajo območja, na katerih je lahko vzpostavitev alternativne infrastrukture za povezljivost množičnega trga sicer gospodarsko upravičena, vendar je morda zaradi velikosti zadevnega trga manj gospodarsko upravičeno podvajanje omrežij, ki zagotavljajo posamezne namenske povezave. Na takih redkeje poseljenih območjih zaradi pomanjkanja konkurence na področju infrastrukture obstaja tveganje, da povpraševanju po namenskih zmogljivostih ob odsotnosti regulacije ne bi bilo mogoče zadostiti s konkurenčnimi ponudbami. |
| --- | --- |

(34)

Vzpostavitev alternativnih infrastruktur, ki zagotavljajo namensko optično povezljivost za podjetja, se je bistveno razširila zlasti na gosteje naseljenih območjih, v trgovskih središčih in poslovnih okrožjih. Vendar lahko obstajajo območja, na katerih je lahko vzpostavitev alternativne infrastrukture za povezljivost množičnega trga sicer gospodarsko upravičena, vendar je morda zaradi velikosti zadevnega trga manj gospodarsko upravičeno podvajanje omrežij, ki zagotavljajo posamezne namenske povezave. Na takih redkeje poseljenih območjih zaradi pomanjkanja konkurence na področju infrastrukture obstaja tveganje, da povpraševanju po namenskih zmogljivostih ob odsotnosti regulacije ne bi bilo mogoče zadostiti s konkurenčnimi ponudbami.

| (35) | Na obeh prej navedenih veleprodajnih dostopovnih trgih je malo verjetno, da bi bile težave v zvezi s konkurenco enotno prisotne po vsej zadevni državi članici, in za take trge bi bilo treba opraviti podrobno geografsko analizo. Nacionalni regulativni organi bi zato morali pri opredelitvi upoštevnih trgov v skladu s členom 64(3) Zakonika določiti geografska območja, na katerih so konkurenčni pogoji dovolj homogeni in ki jih je mogoče razlikovati od sosednjih območij, na katerih so prevladujoči konkurenčni pogoji precej drugačni, pri čemer morajo zlasti upoštevati, ali potencialni operater s pomembno tržno močjo deluje enotno na celotnem območju svojega omrežja ali pa se srečuje s precej različnimi konkurenčnimi pogoji, zaradi katerih so njegove dejavnosti na nekaterih območjih omejene, na drugih pa ne. |
| --- | --- |

(35)

Na obeh prej navedenih veleprodajnih dostopovnih trgih je malo verjetno, da bi bile težave v zvezi s konkurenco enotno prisotne po vsej zadevni državi članici, in za take trge bi bilo treba opraviti podrobno geografsko analizo. Nacionalni regulativni organi bi zato morali pri opredelitvi upoštevnih trgov v skladu s členom 64(3) Zakonika določiti geografska območja, na katerih so konkurenčni pogoji dovolj homogeni in ki jih je mogoče razlikovati od sosednjih območij, na katerih so prevladujoči konkurenčni pogoji precej drugačni, pri čemer morajo zlasti upoštevati, ali potencialni operater s pomembno tržno močjo deluje enotno na celotnem območju svojega omrežja ali pa se srečuje s precej različnimi konkurenčnimi pogoji, zaradi katerih so njegove dejavnosti na nekaterih območjih omejene, na drugih pa ne.

| (36) | Do zdaj so nacionalni regulativni organi ugotovili, da je večina trgov nacionalnih, saj je imelo bakreno omrežje prvotnega operaterja nacionalno pokritost. Vendar se lahko s širjenjem vzpostavitve alternativnih omrežij konkurenčni pogoji bistveno in trajnostno razlikujejo na različnih območjih v isti državi članici (npr. med mestnimi in podeželskimi območji), zaradi česar je potrebna opredelitev ločenih geografskih trgov. |
| --- | --- |

(36)

Do zdaj so nacionalni regulativni organi ugotovili, da je večina trgov nacionalnih, saj je imelo bakreno omrežje prvotnega operaterja nacionalno pokritost. Vendar se lahko s širjenjem vzpostavitve alternativnih omrežij konkurenčni pogoji bistveno in trajnostno razlikujejo na različnih območjih v isti državi članici (npr. med mestnimi in podeželskimi območji), zaradi česar je potrebna opredelitev ločenih geografskih trgov.

| (37) | Za opredelitev geografskega trga bi morali nacionalni regulativni organi opredeliti osnovno geografsko enoto, ki bi bila izhodišče za ocenjevanje konkurenčnih pogojev. Taka enota bi lahko glede na nacionalne okoliščine temeljila na topologiji omrežja ali na upravnih mejah. V skladu s prakso Komisije (4) bi bilo treba za geografsko enoto v vseh primerih zagotoviti, da (a) je ustrezne velikosti, tj. dovolj majhna, da se preprečijo znatne razlike v konkurenčnih pogojih znotraj vsake enote, toda dovolj velika, da se prepreči mikroanaliza, ki zahteva veliko sredstev, je obremenjujoča in bi lahko povzročila razdrobljenost trga, (b) lahko pokaže omrežno strukturo vseh ustreznih operaterjev ter (c) ima jasne in stabilne meje v daljšem časovnem obdobju. V zvezi s pogojem (b) bi se morali nacionalni regulativni organi, kjer je to ustrezno, zanašati na geografski pregled omrežij, izveden v skladu s členom 22 Zakonika. |
| --- | --- |

(37)

Za opredelitev geografskega trga bi morali nacionalni regulativni organi opredeliti osnovno geografsko enoto, ki bi bila izhodišče za ocenjevanje konkurenčnih pogojev. Taka enota bi lahko glede na nacionalne okoliščine temeljila na topologiji omrežja ali na upravnih mejah. V skladu s prakso Komisije (4) bi bilo treba za geografsko enoto v vseh primerih zagotoviti, da (a) je ustrezne velikosti, tj. dovolj majhna, da se preprečijo znatne razlike v konkurenčnih pogojih znotraj vsake enote, toda dovolj velika, da se prepreči mikroanaliza, ki zahteva veliko sredstev, je obremenjujoča in bi lahko povzročila razdrobljenost trga, (b) lahko pokaže omrežno strukturo vseh ustreznih operaterjev ter (c) ima jasne in stabilne meje v daljšem časovnem obdobju. V zvezi s pogojem (b) bi se morali nacionalni regulativni organi, kjer je to ustrezno, zanašati na geografski pregled omrežij, izveden v skladu s členom 22 Zakonika.

| (38) | V skladu z načeli konkurenčnega prava in na podlagi analize prej opisanih geografskih enot bi morali nacionalni regulativni organi nato z združevanjem enot, za katere so značilni podobni konkurenčni pogoji, določiti prvo opredelitev obsega geografskih trgov. Nacionalni regulativni organi bi morali oceniti konkurenčne pogoje na način, ki je usmerjen v prihodnost, tako da bi analizirali strukturne in vedenjske kazalnike, pri čemer bi morali v skladu s členom 64(3) Zakonika upoštevati zlasti pomembnost konkurence na področju infrastrukture. Ti kazalniki lahko med drugim vključujejo omrežne odtise, število konkurenčnih omrežij, njihove tržne deleže, trende glede tržnih deležev, lokalizirano ali enotno določanje cen, značilnosti povpraševanja ter menjavo strank in prehod h konkurenci. Tako dobljeno opredelitev geografskih trgov bi bilo treba preveriti glede na analizo zamenljivosti z vidika povpraševanja in ponudbe. Nesosednje geografske trge, za katere so značilni podobni konkurenčni pogoji, je mogoče na tej stopnji analizirati skupaj. |
| --- | --- |

(38)

V skladu z načeli konkurenčnega prava in na podlagi analize prej opisanih geografskih enot bi morali nacionalni regulativni organi nato z združevanjem enot, za katere so značilni podobni konkurenčni pogoji, določiti prvo opredelitev obsega geografskih trgov. Nacionalni regulativni organi bi morali oceniti konkurenčne pogoje na način, ki je usmerjen v prihodnost, tako da bi analizirali strukturne in vedenjske kazalnike, pri čemer bi morali v skladu s členom 64(3) Zakonika upoštevati zlasti pomembnost konkurence na področju infrastrukture. Ti kazalniki lahko med drugim vključujejo omrežne odtise, število konkurenčnih omrežij, njihove tržne deleže, trende glede tržnih deležev, lokalizirano ali enotno določanje cen, značilnosti povpraševanja ter menjavo strank in prehod h konkurenci. Tako dobljeno opredelitev geografskih trgov bi bilo treba preveriti glede na analizo zamenljivosti z vidika povpraševanja in ponudbe. Nesosednje geografske trge, za katere so značilni podobni konkurenčni pogoji, je mogoče na tej stopnji analizirati skupaj.

| (39) | Na stopnji opredelitve trga bi bilo treba v prihodnje upoštevati tudi znatne razlike v konkurenčnih pogojih. Za obravnavo manj pomembnih ali manj stabilnih razlik v konkurenčnih pogojih se lahko uporabi segmentacija ukrepov, vključno z rednim ali enkratnim prilagajanjem ukrepov, ne da bi se s tem ogrožala regulativna predvidljivost. |
| --- | --- |

(39)

Na stopnji opredelitve trga bi bilo treba v prihodnje upoštevati tudi znatne razlike v konkurenčnih pogojih. Za obravnavo manj pomembnih ali manj stabilnih razlik v konkurenčnih pogojih se lahko uporabi segmentacija ukrepov, vključno z rednim ali enkratnim prilagajanjem ukrepov, ne da bi se s tem ogrožala regulativna predvidljivost.

| (40) | V skladu s členom 75 Zakonika je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirani akt o določitvi enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije (v nadaljnjem besedilu skupaj: cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije). Cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije se bodo neposredno uporabljale za morebitne ponudnike storitev zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih v Uniji. Enotne cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije temeljijo na dejanskih stroških zagotavljanja storitev zaključevanja klicev. Uporaba cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije bo operaterjem mobilnih in fiksnih omrežij omejila možnost določitve previsokih cen zaključevanja klicev. Na ta način bi se odpravilo tveganje previsokih cen zaključevanja klicev, ki so najbolj ogrožale konkurenco na teh trgih. Ker se pri določanju cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije uporablja stroga stroškovna naravnanost, kakor se zahteva z Zakonikom, bi morale biti cene zaključevanja klicev podobne cenam, ki se pričakujejo na konkurenčnih trgih. Trgi zaključevanja klicev tako ne bi več izpolnjevali treh meril iz preizkusa na ravni Unije. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 75 Zakonika je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirani akt o določitvi enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije (v nadaljnjem besedilu skupaj: cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije). Cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije se bodo neposredno uporabljale za morebitne ponudnike storitev zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih v Uniji. Enotne cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije temeljijo na dejanskih stroških zagotavljanja storitev zaključevanja klicev. Uporaba cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije bo operaterjem mobilnih in fiksnih omrežij omejila možnost določitve previsokih cen zaključevanja klicev. Na ta način bi se odpravilo tveganje previsokih cen zaključevanja klicev, ki so najbolj ogrožale konkurenco na teh trgih. Ker se pri določanju cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije uporablja stroga stroškovna naravnanost, kakor se zahteva z Zakonikom, bi morale biti cene zaključevanja klicev podobne cenam, ki se pričakujejo na konkurenčnih trgih. Trgi zaključevanja klicev tako ne bi več izpolnjevali treh meril iz preizkusa na ravni Unije.

| (41) | Vendar je mogoče v nekaterih državah članicah regulacijo izbranih vidikov na trgih zaključevanja klicev utemeljiti na podlagi posebnih okoliščin. Posebne nacionalne okoliščine lahko kažejo na to, da se ti trgi v prihodnje ne nagibajo h konkurenci ali da težave na področju konkurence še vedno obstajajo. Do tega lahko pride, kadar operaterjem ni bilo omogočeno medomrežno povezovanje ali so se ti spopadali s težavami pri zaključevanju klicev iz svojih omrežij v omrežja drugih operaterjev. Nacionalni regulativni organi bi morali te težave obravnavati z naložitvijo obveznosti na podlagi pomembne tržne moči, ki ni cenovni nadzor, če so izpolnjena tri merila iz preizkusa, ali z drugimi ustreznimi regulativnimi orodji, tj. v skladu s členom 61(2) Zakonika, če so izpolnjeni tam navedeni pogoji. |
| --- | --- |

(41)

Vendar je mogoče v nekaterih državah članicah regulacijo izbranih vidikov na trgih zaključevanja klicev utemeljiti na podlagi posebnih okoliščin. Posebne nacionalne okoliščine lahko kažejo na to, da se ti trgi v prihodnje ne nagibajo h konkurenci ali da težave na področju konkurence še vedno obstajajo. Do tega lahko pride, kadar operaterjem ni bilo omogočeno medomrežno povezovanje ali so se ti spopadali s težavami pri zaključevanju klicev iz svojih omrežij v omrežja drugih operaterjev. Nacionalni regulativni organi bi morali te težave obravnavati z naložitvijo obveznosti na podlagi pomembne tržne moči, ki ni cenovni nadzor, če so izpolnjena tri merila iz preizkusa, ali z drugimi ustreznimi regulativnimi orodji, tj. v skladu s členom 61(2) Zakonika, če so izpolnjeni tam navedeni pogoji.

| (42) | Trgi, navedeni v Prilogi k temu priporočilu, ne vključujejo več treh trgov, ki so bili navedeni v priporočilu iz leta 2014, ker ne izpolnjujejo treh meril iz preizkusa, in sicer so to trgi za veleprodajno zaključevanje klicev v posameznih javnih telefonskih omrežjih na fiksni lokaciji (trg 1), veleprodajno zaključevanje govornih klicev v posameznih mobilnih omrežjih (trg 2) in veleprodajni osrednji dostop na fiksni lokaciji za izdelke za množični trg (trg 3b). |
| --- | --- |

(42)

Trgi, navedeni v Prilogi k temu priporočilu, ne vključujejo več treh trgov, ki so bili navedeni v priporočilu iz leta 2014, ker ne izpolnjujejo treh meril iz preizkusa, in sicer so to trgi za veleprodajno zaključevanje klicev v posameznih javnih telefonskih omrežjih na fiksni lokaciji (trg 1), veleprodajno zaključevanje govornih klicev v posameznih mobilnih omrežjih (trg 2) in veleprodajni osrednji dostop na fiksni lokaciji za izdelke za množični trg (trg 3b).

| (43) | Za preostala trga iz priporočila iz leta 2014, in sicer za trg 3a (veleprodajni lokalni dostop na fiksni lokaciji) in trg 4 (veleprodajni visokokakovostni dostop na fiksni lokaciji), pri čemer je slednji deloma ponovno opredeljen, je še vedno upravičena predhodna regulacija, saj izpolnjujeta tri merila iz preizkusa na ravni Unije. Nacionalni regulativni organi bi morali pri razmejitvi teh trgov upoštevati nacionalne okoliščine, zlasti glede njihove geografske razsežnosti. |
| --- | --- |

(43)

Za preostala trga iz priporočila iz leta 2014, in sicer za trg 3a (veleprodajni lokalni dostop na fiksni lokaciji) in trg 4 (veleprodajni visokokakovostni dostop na fiksni lokaciji), pri čemer je slednji deloma ponovno opredeljen, je še vedno upravičena predhodna regulacija, saj izpolnjujeta tri merila iz preizkusa na ravni Unije. Nacionalni regulativni organi bi morali pri razmejitvi teh trgov upoštevati nacionalne okoliščine, zlasti glede njihove geografske razsežnosti.

| (44) | Za zagotovitev ustreznega upoštevanja vpliva regulacije na povezane trge, bi morali nacionalni regulativni organi ob ugotavljanju, ali je za določen trg upravičena predhodna regulacija, zagotoviti, da so ti povezani trgi analizirani usklajeno in, kadar je to mogoče, hkrati ali s čim manjšim časovnim razmikom. |
| --- | --- |

(44)

Za zagotovitev ustreznega upoštevanja vpliva regulacije na povezane trge, bi morali nacionalni regulativni organi ob ugotavljanju, ali je za določen trg upravičena predhodna regulacija, zagotoviti, da so ti povezani trgi analizirani usklajeno in, kadar je to mogoče, hkrati ali s čim manjšim časovnim razmikom.

| (45) | Pri ugotavljanju, ali spremeniti ali ohraniti obstoječe regulativne obveznosti, bi morali nacionalni regulativni organi uporabiti preizkus s tremi merili tudi za trge, ki so navedeni v prilogah k Priporočilu Komisije 2003/311/ES (5), Priporočilu 2007/879/ES in Priporočilu 2014/710/EU (6), vendar niso več navedeni v Prilogi k temu priporočilu. |
| --- | --- |

(45)

Pri ugotavljanju, ali spremeniti ali ohraniti obstoječe regulativne obveznosti, bi morali nacionalni regulativni organi uporabiti preizkus s tremi merili tudi za trge, ki so navedeni v prilogah k Priporočilu Komisije 2003/311/ES (5), Priporočilu 2007/879/ES in Priporočilu 2014/710/EU (6), vendar niso več navedeni v Prilogi k temu priporočilu.

| (46) | V skladu s členom 64(1) Direktive (EU) 2018/1972 je bilo opravljeno posvetovanje z Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, ki je mnenje podal 16. oktobra 2020 – |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 64(1) Direktive (EU) 2018/1972 je bilo opravljeno posvetovanje z Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, ki je mnenje podal 16. oktobra 2020 –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Nacionalni regulativni organi bi morali pri opredelitvi upoštevnih trgov glede na nacionalne okoliščine v skladu s členom 64(3) Direktive (EU) 2018/1972 analizirati trge izdelkov in storitev, opredeljene v Prilogi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar nacionalni regulativni organi menijo, da kateri od trgov, navedenih v Prilogi, ne more biti predmet predhodne regulacije v posebnih nacionalnih okoliščinah, bi morali izvesti preizkus s tremi merili in dokazati, da ni izpolnjeno najmanj eno od treh meril iz člena 67(1) Direktive (EU) 2018/1972, kar bo Komisija preverila. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nacionalni regulativni organi bi morali pri opredelitvi upoštevnih geografskih trgov na svojem ozemlju v skladu s členom 64(3) Zakonika opraviti razčlenjeno analizo zamenljivosti z vidika povpraševanja in ponudbe, pri čemer bi morali za izhodišče vzeti ustrezno geografsko enoto in združiti enote s podobnimi konkurenčnimi značilnostmi. Ocena konkurenčnih pogojev bi morala biti usmerjena v prihodnost in temeljiti med drugim na številu in značilnostih konkurenčnih omrežij, razporeditvi tržnih deležev in njihovih trendih, cenah in vedenjskih vzorcih. |
| --- | --- |

3.

| 4. | To priporočilo ne posega v opredelitve trgov, rezultate tržnih analiz in regulativne obveznosti, ki so jih nacionalni regulativni organi sprejeli v skladu z regulativnim okvirom, veljavnim pred sprejetjem tega priporočila. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

5.

V Bruslju, 18. decembra 2020

Za Komisijo

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

1

(2)  Priporočilo Komisije 2014/710/EU z dne 9. oktobra 2014 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 295, 11.10.2014, str. 79).

2

(3)  Glej uvodno izjavo 23 Smernic Komisije za tržno analizo in ocenitev pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL C 159, 7.5.2018, str. 1) in uvodno izjavo 163 Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah.

3

(4)  Zlasti s Sporočilom Komisije C/2018/2374 – Smernice za tržno analizo in ocenitev pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL C 159, 7.5.2018, str. 1).

4

(5)  Priporočilo Komisije 2003/311/ES z dne 11. februarja 2003 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 114, 8.5.2003, str. 45).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

5

(6)  Priporočilo Komisije z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 344, 28.12.2007, str. 65).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sl/TXT/?uri=celex:32007H0879.

6

---

PRILOGA

Trg 1: Veleprodajni lokalni dostop na fiksni lokaciji

Trg 2: Veleprodajna namenska zmogljivost

---

Popravki

| 29.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 439/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 439/32

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/1794 z dne 16. septembra 2020 o spremembi dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede uporabe rastlinskega razmnoževalnega materiala iz preusmeritve in neekološkega rastlinskega razmnoževalnega materiala

(
  Uradni list Evropske unije L 402 z dne 1. decembra 2020
  )

Stran 24, člen 2, drugi odstavek:

besedilo:

„
  1. januarja 2021
  “

se glasi:

„
  1. januarja 2022
  “.

---

| 29.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 439/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 439/33

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 667/2014 z dne 13. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkovnimi pravili glede kazni, ki jih repozitorijem sklenjenih poslov naloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge, vključno s pravili glede pravice do obrambe in začasnimi določbami

(
  Uradni list Evropske unije L 179 z dne 19. junija 2014
  )

Stran 34, člen 6(5):

besedilo:

„Zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni se prekine za toliko časa, dokler je odločitev agencije ESMA predmet postopkov, ki tečejo pred odborom za pritožbe v skladu s členom 58 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in pred Sodiščem Evropske unije v skladu s členom 69 Uredbe (EU) št. 648/2012.“

se glasi:

„Zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni se prekine za toliko časa, dokler je odločitev agencije ESMA predmet postopkov, ki tečejo pred odborom za pritožbe v skladu s členom 60 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in pred Sodiščem Evropske unije v skladu s členom 69 Uredbe (EU) št. 648/2012.“

Stran 34, člen 7(5)(b):

besedilo:

„je izvršitev plačila prekinjena zaradi čakanja na odločitev odbora za pritožbe agencije ESMA v skladu s členom 58 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in Sodišča Evropske unije v skladu s členom 69 Uredbe (EU) št. 648/2012.“

se glasi:

„je izvršitev plačila prekinjena zaradi čakanja na odločitev odbora za pritožbe agencije ESMA v skladu s členom 60 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in Sodišča Evropske unije v skladu s členom 69 Uredbe (EU) št. 648/2012.“.

---