# Euroopa Liidu L 250/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.250.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 250 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. september 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.250.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 250

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. september 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2013/462/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. juuli 2013, protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelises kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 897/2013, 22. juuli 2013, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 898/2013, 9. september 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Navarra (KPN)] | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 899/2013, 9. september 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Lucena (KPN)] | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 900/2013, 18. september 2013, millega keelatakse Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 901/2013, 19. september 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 902/2013, 19. september 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 34 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 903/2013, 19. september 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2013, 19. september 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes | 38 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/463/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 13. september 2013, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/236/EL | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2013/462/EL

*

Nõukogu otsus, 22. juuli 2013, protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelises kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

2

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 897/2013, 22. juuli 2013, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

24

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 898/2013, 9. september 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Navarra (KPN)]

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 899/2013, 9. september 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Lucena (KPN)]

28

*

Komisjoni määrus (EL) nr 900/2013, 18. september 2013, millega keelatakse Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 901/2013, 19. september 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 902/2013, 19. september 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

34

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 903/2013, 19. september 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2013, 19. september 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

38

OTSUSED

2013/463/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 13. september 2013, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/236/EL

40

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |
| | * | Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

*

Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejale – aktidele viitamise viis

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. juuli 2013,

protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2013/462/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1).

| (2) | Viimane kõnealuse partnerluslepingu protokoll (2) kaotas kehtivuse 2. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(2)

Viimane kõnealuse partnerluslepingu protokoll (2) kaotas kehtivuse 2. detsembril 2011.

| (3) | Nõukogu on andnud komisjonile loa pidada läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. aprillil 2013 uus protokoll. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on andnud komisjonile loa pidada läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. aprillil 2013 uus protokoll.

| (4) | Selleks et ELi laevad saaksid püügitegevust jätkata, nähakse uue protokolliga ette, et kumbki lepinguosaline võib lepingut kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et ELi laevad saaksid püügitegevust jätkata, nähakse uue protokolliga ette, et kumbki lepinguosaline võib lepingut kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (5) | Uus protokoll tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(5)

Uus protokoll tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), allakirjutamiseks antakse luba, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse kooskõlas protokolli artikliga 14 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  Nõukogu 16. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 450/2007 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 109, 26.4.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 319, 18.11.2006, lk 17.

2

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/2

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelises kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast on kolmeaastaseks ajavahemikuks kehtestatud lepingu artiklite 5 ja 6 kohaselt eraldatud kalapüügivõimalused, et püüda pika rändega liike (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või Gaboni õigusaktidega kaitstud või keelustatud liigid.

2.   Alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast loetakse kalapüügivõimaluste alla kuuluvaks kalastustegevuseks püügid, mida teostavad:

| a) | 27 tuunikülmutusseinerit, |
| --- | --- |

a)

27 tuunikülmutusseinerit,

| b) | 8 ritvõngedega tuunipüügilaeva. |
| --- | --- |

b)

8 ritvõngedega tuunipüügilaeva.

Käesolevat lõiget kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 esitatud tingimustel.

3.   Välismaistele kalalaevadele on eraldatud juurdepääs Gaboni kalapüügipiirkonna kalavarudele, kui on olemas väljapüügi ülejäägid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni artikli 62 tähenduses ja võttes arvesse Gaboni riikliku kalalaevastiku kalapüügivõimsust.

4.   Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad laevad Gaboni kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja selle 1. lisas sätestatud tingimustel väljastatud kalapüügiluba.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 1 350 000 eurot aastas.

2.   Rahaline toetus hõlmab

| a) | 20 000 tonni suurusele viitetonnaažile vastavat 900 000 euro suurust aastast toetust juurdepääsuks Gaboni kalapüügipiirkonnale ja |
| --- | --- |

a)

20 000 tonni suurusele viitetonnaažile vastavat 900 000 euro suurust aastast toetust juurdepääsuks Gaboni kalapüügipiirkonnale ja

| b) | 450 000 euro suurust aastast eritoetust Gaboni kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

450 000 euro suurust aastast eritoetust Gaboni kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 7 ja 9 kohaselt.

4.   Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse Euroopa Liidu laevade juurdepääsu eest Gaboni kalavarudele maksab Euroopa Liit esimesel aastal hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmistel aastatel protokollile allakirjutamise kuupäeva aastapäeval.

5.   Lepinguosalised on nõustunud parandama korrapärast järelevalvet ELi laevade püügi üle Gaboni vetes. Selleks analüüsib EL korrapäraselt kogu püügihooaja vältel Gaboni kalapüügipiirkonnas kala püüdvate ELi kalalaevade väljapüügi ja püügikoormuse andmeid. EL hoiab Gabonit analüüside tulemustega jooksvalt kursis. Et hallata viitetonnaaži võimaliku ületamise juhte, teavitab EL oma liikmesriike ja Gabonit kohe kui kogu Gaboni kalapüügipiirkonnas registreeritud väljapüük on jõudnud 80 %ni viitetonnaažist, milleks on kehtestatud 20 000 tonni.

6.   Niipea kui väljapüügi üldkogus on jõudnud 80 %ni viitetonnaažist, kutsutakse kokku ühiskomitee koosolek, et määrata kindlaks võimaliku ülepüügi eest Gabonile makstava täiendava tasu üksikasjad.

7.   Kooskõlas käesoleva artikli 2 lõike 6 sätetega, kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

8.   Lõike 2 punktis a kehtestatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Gaboni ametiasutuste pädevusse.

9.   Rahaline toetus kantakse Gaboni riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab igal aastal Gaboni ametiasutus.

Artikkel 3

Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Gaboni vetes

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki lähtuvalt kalavarusid ja mere ökosüsteeme säästva majandamise põhimõtetest.

2.   Alates käesoleva protokolli jõustumisest ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Gabon lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas vastavalt Gaboni riiklikule strateegiale kalandussektoris ja Euroopa Komisjoni tegevuspõhimõtetele, samuti lepivad nad kokku üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige

| a) | ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõikes 2 osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõikes 2 osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta;

| b) | vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Gaboni riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid; |
| --- | --- |

b)

vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Gaboni riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid;

| c) | kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

3.   Summade eraldamine põhineb lepinguosaliste üksmeelsel otsusel ühiskomitees nende eesmärkide kindlaksmääramisel, mida tuleb kooskõlas Gaboni kalandussektori strateegilise kavaga ja elluviidava kava oodatava mõju hinnangust lähtuvalt ellu viia.

4.   Protokolli kohaldamise esimesel aastal edastab Gabon teabe rahalise toetuse kalandussektorile eraldamise kohta ELile või kiidab selle heaks ühiskomisjon.

5.   Igal aastal esitab Gabon ülevaate selle kohta, kuidas on sektorile ettenähtud toetussummast rahastatud projektid edenenud ning ühiskomisjon vaatab selle tulemusi kirjeldava aastaaruande vormis läbi. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist koostab Gabon ka lõpparuande.

6.   Kalandussektorile ettenähtud eritoetust makstakse jao kaupa, lähtuvalt valdkondliku toetuse rakendamise tulemuste analüüsi alusel kujundatud seisukohast ja vajadustest.

7.   Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise ning kalavarusid ja mere ökosüsteeme säästva majandamise põhimõtetest.

2.   Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul teevad Euroopa Liit ja Gabon koostööd, et jälgida Gaboni kalapüügipiirkonna kalavarude seisundit ning aidata kaasa püügipiirkondade majandamisele.

3.   Lepinguosalised järgivad Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas.

4.   Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 4, toetudes Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest konsulteerivad lepinguosalised omavahel lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees, et võtta meetmeid, millega tagada eelkõige Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude jätkusuutlik majandamine.

5.   Vastavalt lepingu artikli 4 lõikes 2 ettenähtule võib vajaduse korral ühe lepinguosalise soovil kutsuda kokku mõlema lepinguosalise teadlastest koosneva nõupidamise. Vajaduse korral võib kõnealusel nõupidamisel osalejate ringi laiendada, kutsudes sinna kolmandate riikide teaduseksperte, samuti vaatlejaid, huvirühmade esindajaid või piirkondlike organisatsioonide ja rahvusvaheliste kalanduskorralduslike organisatsioonide esindajaid.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Lepinguosalised võivad võtta ühiskomitee raames vastu käesoleva protokolli artiklites 1 ja 2 osutatud meetmed kalapüügivõimaluste läbivaatamise kohta. Sel juhul kohandatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

2.   Kui tegemist on püügiliikidega, mida kehtiva protokolliga ei ole ette nähtud, võivad lepinguosalised lepingu artikli 6 teise lõike kohaselt lisada protokolli uued kalapüügivõimalused, mis põhinevad parimatel teaduslikel soovitustel, mille on kinnitanud ühine sõltumatu teaduskomitee ja vastu võtnud ühiskomitee.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused

1.   Gaboni taotlusel võib Gaboni valitsus teha konkreetse kalapüügi puhul Euroopa Liidule üleskutse kaaluda mõlema lepinguosalise teadlaste ning ICCATi või pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni teadlaste otsese järelevalve all katsepüügi võimalust.

2.   Lepinguosalised edendavad katsepüüki Gaboni kalapüügipiirkonnas. Sel eesmärgil ja Gaboni taotlusel peavad lepinguosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud asjakohased tingimused. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt käesoleva protokolli kohaselt asutatud teaduskomitee kehtestatud tingimustele.

3.   Katsepüügiload antakse välja kuni kaheteistkümneks (12) kuuks. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud lootustandvaid tulemusi, võib valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalused kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sel juhul suurendatakse protokolli artikli 2 lõikega 1 ette nähtud rahalist toetust.

4.   Käesoleva protokolli kohaselt katsepüüki teostavate laevade pardal peab viibima lisas sätestatud tingimustel vaatleja.

Artikkel 7

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmist võib läbi vaadata või peatada pärast lepinguosaliste nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust:

| a) | erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Gaboni kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Gaboni kalapüügipiirkonnas;

| b) | märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; |
| --- | --- |

b)

märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;

| c) | kui Euroopa Liit või Gabon täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste üksikasjade ja väärtuste rikkumist ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

c)

kui Euroopa Liit või Gabon täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste üksikasjade ja väärtuste rikkumist ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele.

2.   Lõikes 1 osutatud olukorra esinemisel püügitegevus peatatakse. Maksmise läbivaatamine või peatamine ei mõjuta seda rahalist toetust, mida tuleb maksta enne peatamise otsust toimunud kalapüügi eest.

3.   Artikli 3 lõikega 4 ette nähtud hindamise tulemusel võib Euroopa Liit käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui valdkondliku toetuse kava eesmärke ei võeta arvesse ja kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt.

4.   Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste konsultatsioone ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui see on põhjendatud lõikes 2 osutatud vahendite kasutamise tulemustega. Siiski ei tohi artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisummat maksta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist.

Artikkel 8

Protokolli kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel:

| a) | erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Gaboni kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Gaboni kalapüügipiirkonnas;

| b) | kui emma-kumma lepinguosalise poliitilistes suundumustes toimuvad märkimisväärsed muudatused, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; |
| --- | --- |

b)

kui emma-kumma lepinguosalise poliitilistes suundumustes toimuvad märkimisväärsed muudatused, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;

| c) | kui Euroopa Liit või Gabon täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

c)

kui Euroopa Liit või Gabon täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele;

| d) | kui käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; |
| --- | --- |

d)

kui käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel;

| e) | kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamisel erimeelsusi; |
| --- | --- |

e)

kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamisel erimeelsusi;

| f) | kui üks kahest lepinguosalisest ei järgi käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete sätteid. |
| --- | --- |

f)

kui üks kahest lepinguosalisest ei järgi käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete sätteid.

2.   Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist erimeelsust ei õnnestu lahendada ühiskomitees toimuvate konsultatsioonide käigus.

3.   Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4.   Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelistele erimeelsustele lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.

5.   Protokolli reaalse peatamise korral on Euroopa Liidu laevad kohustatud 24 tunni jooksul Gaboni kalapüügipiirkonnast lahkuma.

Artikkel 9

Riigisiseste õigusaktide kohaldamine

1.   Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Gaboni kalapüügipiirkonnas kohaldatakse Gaboni kehtivaid seaduseid ja õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisadega ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Gaboni ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest ja kalandusalastest uutest õigusaktidest enne nende jõustumist.

3.   Kui uute sätete ning lõikes 2 osutatud Gaboni riiklike õigusaktide ning käesoleva protokolli ja selle lisadega ette nähtud sätete vahel tekib vasturääkivusi, kutsutakse viivitamata kokku ühiskomitee, kes peab selgitama viivitamata välja need sätted, mis on otseselt Euroopa Liidu laevade kalapüügitegevusega seotud.

Artikkel 10

Elektrooniline teabevahetus

1.   Gaboni Vabariik ja Euroopa Liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektroonilisel teel.

2.   Pärast seda, kui käesoleva protokolli lisa I peatükis kindlaksmääratud pädevad ametiasutused on dokumendi heaks kiitnud, käsitatakse selle elektroonilist vormi igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

3.   Kui süsteem ei toimi, teavitavad Gabon ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

Gaboni Vabariik ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

Vastavalt ICCATi asjaomastele sätetele seisavad lepinguosalised hea, et avalikkusele edastatakse Gaboni vetes toimuva püügitegevuse kohta üksnes heakskiidetud andmeid. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve puhul.

Artikkel 12

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast vastavalt artiklile 14.

Artikkel 13

Lõpetamine

1.   Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kolm kuud enne asjaomase lõpetamise jõustumist.

2.   Eelmises lõikes osutatud teate saatmisega avatakse lepinguosaliste vahelised konsultatsioonid.

Artikkel 14

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse ajutiselt alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Euroopa Liidu nimel

J. E. HOLZAPPEL

Gaboni Vabariigi nimel

J. NKOGHE BEKALE

---

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED GABONI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1.   Pädeva asutuse määramine

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Gaboni all järgmisi pädevaid ametiasutusi:

| — | ELi puhul: Euroopa Komisjon, asjakohasel juhul Gabonis asuva ELi delegatsiooni vahendusel; |
| --- | --- |

—

ELi puhul: Euroopa Komisjon, asjakohasel juhul Gabonis asuva ELi delegatsiooni vahendusel;

| — | Gaboni puhul: kalandusministeerium. |
| --- | --- |

—

Gaboni puhul: kalandusministeerium.

2.   Gaboni kalapüügipiirkond

Euroopa Liidu laevad võivad allpool osutatud punktis 3 ettenähtud tingimustel püüda kala Gaboni kalapüügipiirkonna piires, kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest.

Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Gabon ELile oma kalapüügipiirkonna ja kõigi selle piires asuvate kalapüügiks keelatud piirkondade lähtejoonte geograafilised koordinaadid.

3.   Navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkonnad

Piirkondades, mis piirnevad naftauurimis- ja -puurimispiirkondadega, on mis tahes navigatsioon keelatud. Euroopa Liidu laevad seisavad hea selle eest, et ükski nende peibutuspüügivahend (transponderiga) ei satu kõnealustesse piirkondadesse ega lähtejoonest kehtestatud 12 meremiili suurusele alale.

Vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele kuuluvad püügikeelupiirkondade alla rahvuspargid, kaitstud merealad ning kalade paljunemispiirkonnad.

Gaboni Vabariigi kalanduse eest vastutav ministeerium teatab nende piirkondade piirid laevaomanikele kalapüügiloa väljastamisel.

Piirkondadest, kus navigatsioon ja kalapüük on keelatud, samuti nende piirkondade piiride muutustest teavitatakse ELi hiljemalt kaks kuud enne navigatsiooni- ja püügikeelu kehtestamist.

4.   Keelustatud tegevused

Abilaevade kasutamine on Gaboni kalapüügipiirkonnas keelatud.

5.   Kohaliku agendi määramine

Iga Gaboni sadamas lossida soovivat ELi laeva peab esindama Gabonis asuv agent.

6.   Pangakonto

Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Gabon ELile selle (nende) pangakonto(de) andmed, mille(de)le lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad kanda. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGILOAD

Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „litsents” samaväärseks mõistega „kalapüügiluba” vastavalt selle määratlusele Euroopa Liidu õigusaktides.

1.   Püügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus

Lepingu artiklis 6 osutatud püügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud kohustused seoses lepingu raames toimuva kalapüügiga Gabonis on täidetud. Iga laev, kes soovib käesoleva protokolli raames kala püüda, peab olema ühtlasi kantud ICCATi kalalaevaregistrisse.

2.   Püügiloa taotlus

EL esitab Gabonile taotluse püügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 15 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites olevat vormi. Iga kehtiva protokolli raames esitatud esimese püügiloa taotluse korral või kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud:

| i. | maksekinnitus taotletava püügiloa kehtivusperioodi eest nõutava kindlaksmääratud loatasu kohta, |
| --- | --- |

i.

maksekinnitus taotletava püügiloa kehtivusperioodi eest nõutava kindlaksmääratud loatasu kohta,

| ii. | laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent; |
| --- | --- |

ii.

laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent;

| iii. | hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm x 10 cm; |
| --- | --- |

iii.

hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm x 10 cm;

| iv. | VMSi transponderi andmed ja lepingu raames eraldi nõutud mis tahes muu dokument. |
| --- | --- |

iv.

VMSi transponderi andmed ja lepingu raames eraldi nõutud mis tahes muu dokument.

Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu maksmise kohta.

3.   Loatasu ja riiklik tasu

| 1. | Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. |
| --- | --- |

1.

Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

| 2. | Aastaste loatasude summa on tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul järgmine:






  — | protokolli kohaldamise esimesel aastal: 55 eurot Gaboni vetes püütud tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Aastaste loatasude summa on tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul järgmine:

—

protokolli kohaldamise esimesel aastal: 55 eurot Gaboni vetes püütud tonni kohta;

| — | teisel ja kolmandal aastal: 65 eurot püütud tonni kohta. |
| --- | --- |

—

teisel ja kolmandal aastal: 65 eurot püütud tonni kohta.

| 3. | Püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmine kindlasummaline riiklik tasu:






  — | tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade eest 13 750 eurot aastas protokolli kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- | --- |

3.

Püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmine kindlasummaline riiklik tasu:

—

tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade eest 13 750 eurot aastas protokolli kehtivusaja jooksul.

4.   Kalapüügiluba taotlenud laevade ajutine nimekiri

Pärast kalapüügiloa taotluste kättesaamist koostab Gabon viivitamata ajutise nimekirja iga kategooria all kalapüügiluba taotlenud laevadest. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Gabon anda ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile.

5.   Kalapüügiloa väljaandmine

Gabon annab kalapüügiloa laevaomanikule välja 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse täieliku toimiku kättesaamist.

Kui protokolli kehtivusaja jooksul püügiluba uuendatakse, peab uus kalapüügiluba sisaldama selget viidet esmasele kalapüügiloale.

EL edastab kalapüügiloa laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Gabon anda kalapüügiloa otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile.

6.   Kalapüügiloaga laevade nimekiri

Pärast kalapüügiloa väljaandmist koostab Gabon viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Gaboni kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile ning see asendab eespool osutatud ajutist nimekirja.

7.   Kalapüügiloa kehtivusaeg

Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada.

Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana

| i) | protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku ajutise kohaldamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; |
| --- | --- |

i)

protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku ajutise kohaldamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;

| ii) | seejärel iga täielikku kalendriaastat; |
| --- | --- |

ii)

seejärel iga täielikku kalendriaastat;

| iii) | protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni; |
| --- | --- |

iii)

protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

| iv) | protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse loatasu ettemakse pro rata temporis põhimõttel. |
| --- | --- |

iv)

protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse loatasu ettemakse pro rata temporis põhimõttel.

Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

Üleandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Gabonis asendamist vajava kalapüügiloa ja Gabon annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja võimalikult kiiresti siis, kui asendamist vajav kalapüügiluba tagastatakse. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval.

8.   Kalapüügiloa hoidmine laeva pardal

Kalapüügiluba või selle puudumisel loa koopia, mille kehtivusaeg on 45 päeva alates väljaandmise päevast, peab olema pidavalt laeva pardal.

Samas on laevadel siiski lubatud kala püüda alates nende kandmisest eespool olevas punktis 4 osutatud ajutisse nimekirja. Nende laevade pardal peab kuni kalapüügiloa väljastamiseni olema ajutise nimekirja koopia.

Gabon ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse kohe riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

III   PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites olevas teabelehes.

Laevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi või Gaboni õigusaktide vastavaid sätteid.

Püügi puhul Gaboni kalapüügipiirkonnas, välja arvatud naturaalse peibutuspüügivahendiga püük, tuleb püügi abivahendite kasutamist, mis muudab pika rändega liikide käitumist ja soodustab eelkõige nende koondumist püügi abivahendite lähedusse või alla, piirata ökoloogilise kunstliku peibutuspüügivahendiga, mille toimimine, ehitus ja kasutamine võimaldab hoida ära olukorra, kus abilaevade kaaspüügina satuvad võrku vaalalised, haid või kilpkonnad. Abivahendid peavad olema valmistatud biolagunevast materjalist. Naturaalsete peibutuspüügivahendite levikut ja nende kasutamist reguleerib Euroopa Liit, võttes vastu ICCATi vastuvõetud sätetele vastava tegevuskava.

IV   PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1.   Püügipäevik

Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab prantsuse keeles püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Gaboni kalapüügipiirkonnas.

Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi.

Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.

Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

Püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

2.   Püügiaruanded

Kapten annab laeva püügist aru, esitades Gabonile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Gaboni kalapüügipiirkonnas.

Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:

| i) | Gaboni sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Gaboni kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; |
| --- | --- |

i)

Gaboni sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Gaboni kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;

| ii) | kui Gaboni kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Gaboni sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Gaboni püügipiirkonnast lahkumist






  a) | Gabonisse posti teel, |
| --- | --- | --- |

ii)

kui Gaboni kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Gaboni sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Gaboni püügipiirkonnast lahkumist

a)

Gabonisse posti teel,

| b) | faksi teel Gaboni poolt edastatud numbrile, |
| --- | --- |

b)

faksi teel Gaboni poolt edastatud numbrile,

| c) | või e-postiga. |
| --- | --- |

c)

või e-postiga.

Mõlemad lepinguosalised teevad kõik, et luua edastamistegevuse kiirendamiseks püügiaruannete süsteem, mis võimaldab edastada kõiki andmeid elektroonilisel teel.

Niipea kui on võimalik edastada püügiaruandeid elektroonilisel teel, saadab kapten püügipäevikud Gaboni osutatud elektronposti aadressile. Gabon saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate.

Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia Gabonis asuvale ELi delegatsioonile. Tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka Gaboni instituudile l’Institut de Recherche Agricole et Forestière (IRAF) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest:

| i) | Institut de recherche pour le développement (IRD), |
| --- | --- |

i)

Institut de recherche pour le développement (IRD),

| ii) | Instituto Español de Oceanografia (IEO), |
| --- | --- |

ii)

Instituto Español de Oceanografia (IEO),

| iii) | Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA). |
| --- | --- |

iii)

Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA).

Kui laev pöördub oma püügiloa kehtivusajal Gaboni kalapüügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne.

Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Gabon peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riigisiseste õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Gabon püügiloa uuendamisest keelduda. Gabon teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest.

3.   Üleminek elektroonilisele süsteemile

Lepinguosalised soovivad ühiselt tagada, et toimuks üleminek elektroonilisele püügiaruannete süsteemile, mis põhineb 6. liites kehtestatud tehnilistel nõuetel. Lepinguosalised kehtestavad ühiselt kõnealuse ülemineku üksikasjad, nii et süsteem oleks võimalikult kiiresti kasutamisvalmis. Niipea, kui ülemineku tingimused on täidetud, teavitab Gabon sellest ELi. Alates kõnealuse teabe edastamise kuupäevast lepivad lepinguosalised kokku kahekuulise tähtaja, mille jooksul viia süsteem täielikku kasutusvalmidusse.

4.   Tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade loatasude arvestus

Kuni punktiga 3 ettenähtud elektroonilise süsteemi kasutusele võtmiseni määrab EL, võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, iga tuunipüügiseineri ja ritvõngedega tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Gabonile ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit.

Alates punktiga 3 ettenähtud elektroonilise süsteemi tegelikust kasutuselevõtust määrab EL lipuriigi kalapüügiseirekeskuses arhiveeritud püügipäevikute alusel iga tuunipüügiseineri ja ritvõngedega tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Gabonile ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. märtsi.

Mõlemal juhul ja kui edastamiskuupäevast on möödunud 30 päeva, on Gabonil õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomitee poole. Kui Gabon ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks.

Väljapüütud koguste lõpliku arvestuse teatamise kuupäeval edastab EL Gabonile ka ELi kalalaevade väljapüügi ja püügikoormuse andmete ülevaate, mis peab vastama nende peibutuspüügivahendiga kalapüügitegevusele Gaboni kalapüügipiirkonnas ning olema kooskõlas ICCATi poolt vastu võetud meetmete ja kohustustega, eelkõige soovitusega 11/01.

V   PEATÜKK

LOSSIMINE

1.   Lossimistegevus

Gaboni kalapüügipiirkonnas püütud saaki lossida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 24 tunni jooksul enne lossimist teatama Gabonile:

| a) | lossida sooviva kalapüügilaeva nime; |
| --- | --- |

a)

lossida sooviva kalapüügilaeva nime;

| b) | lossimissadama; |
| --- | --- |

b)

lossimissadama;

| c) | lossimise kuupäeva ja kellaaja; |
| --- | --- |

c)

lossimise kuupäeva ja kellaaja;

| d) | iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna). |
| --- | --- |

d)

iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna).

Laevad peavad Gaboni sadamates lossima ka kogu oma Gaboni kalapüügipiirkonnas püütud kaaspüügi.

Lossimine peab toimuma Gaboni selleks ettenähtud sadama vetes. Ümberlaadimine on keelatud.

Kui kõnealuseid sätteid ei täideta, rakendatakse Gaboni kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.

2.   Lossimise stimuleerimine

a)   Tuuniseinerid

Kui tuuni töötlemisstruktuurid ja vastavad sadamastruktuurid on Gabonis töökorras, kohustuvad laevaomanikud, võttes arvesse tootmisüksuse töötajate vajadusi, lossima vähemalt 30 % oma väljapüügist Gaboni vetes. Kohaliku turu varustamiseks lossivad tuunipüügilaevad kõnealuste lossimiste ajal ka 100 % oma pardalolevast kaaspüügist. Gabonis toimuv lossimine peab toimuma turuhinnaga. Juhul kui tootmisüksus on alavarustatud, kutsuvad lepinguosalised lahenduse leidmiseks kokku ühiskomitee.

b)   Ritvõngedega tuunipüügilaevad

Kohaliku turu varustamiseks kohustuvad laevaomanikud lossima 100 % oma väljapüügist Gaboni vetes.

c)   Eespool osutatud lõike 2 alapunkti a sätteid kohaldatakse tingimusel, et Gabon teatab oma asjaomaste taristute tegelikust toimimisest ja pärast seda, kui ühiskomitee on olukorraga tutvunud.

VI   PEATÜKK

KONTROLL

1.   Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

Igast kalapüügiluba omava ELi laeva Gaboni kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Gabonit teavitada kuus (6) tundi enne sisenemist või lahkumist.

Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige:

| i) | kuupäeva, kellaaja ja ettenähtud piiriületuspunkti; |
| --- | --- |

i)

kuupäeva, kellaaja ja ettenähtud piiriületuspunkti;

| ii) | iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

ii)

iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| iii) | toodete esitusviisi. |
| --- | --- |

iii)

toodete esitusviisi.

Teatatakse elektroonilisel teel või selle puudumisel faksi või raadio teel Gaboni edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele. Gabon saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate. Gabon teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Gaboni kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse ebaseadusliku püügiga tegeleva laevana.

2.   Inspekteerimine merel

Püügiluba omavate ELi laevade inspekteerimist merel Gaboni kalapüügipiirkonnas teostavad Gaboni laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

Enne pardale tulekut teavitavad Gaboni inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama.

Gaboni inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

Gabon võib lubada ELil osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

ELi laeva kapten aitab Gaboni inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad Gaboni inspektorid inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruandele kirjutavad alla aruende koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”. Gaboni inspektorid edastavad enne laevalt lahkumist inspekteerimisaruande ühe koopia ELi laeva kaptenile. Gabon edastab inspekteerimisaruande koopia ELile 8 päeva jooksul pärast inspekteerimist.

3.   Inspekteerimine sadamas

Gaboni kalapüügipiirkonnas püütud saaki Gaboni sadamas lossiva ELi laeva inspekteerimist sadamas teostavad volitatud inspektorid.

Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Gaboni inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimisele ja lastile.

Gabon võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

ELi laeva kapten lubab Gaboni inspektoritel oma tööülesandeid täita.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad Gaboni inspektorid inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruandele kirjutavad alla aruande koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”.

Gaboni inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gabon edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist.

4.   Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

Selleks et tõhustada järelevalvet avamerepüügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad Euroopa Liidu laevad ära iga sellise laeva viibimise Gaboni kalapüügipiirkonnas, kes ei ole nende laevade nimekirjas, kellel on luba Gabonis kala püüda.

Kui ELi kalalaeva kapten märkab kalalaeva, kelle tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, võib ta koguda sellise vaatluse kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata vaatlust teostanud laeva päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Komisjonile või viimase määratud asutusele. Euroopa Komisjon jagab kõnealust teavet Gaboniga.

Gabon edastab ELile võimalikult kiiresti oma käsutuses oleva kogu vaatlusaruande selle kalalaeva kohta, kelle tegevuses Gaboni vetes esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

VII   PEATÜKK

LAEVASEIRE SATELLIITSÜSTEEM (VMS)

1.   Laevade asukohateated – VMS-süsteem

Kalapüügiluba omavad ELi laevad peavad olema Gaboni kalapüügipiirkonnas varustatud laevaseire satelliitsüsteemi ehk VMS-süsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – CSP).

Iga asukohateade peab sisaldama:

| a) | laeva tunnusandmeid, |
| --- | --- |

a)

laeva tunnusandmeid,

| b) | kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %, |
| --- | --- |

b)

kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %,

| c) | asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega, |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega,

| d) | laeva kiirust ja kurssi. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirust ja kurssi.

Iga teade peab olema esitatud 4. liites osutatud vormingus.

Esimene Gaboni kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Gaboni kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

2.   Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral

Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.

Satelliitseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kümne (10) päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Gaboni kalapüügipiirkonnas kala püüda.

Laevad, mis püüavad Gaboni kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

3.   Asukohateadete turvaline edastamine Gabonile

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Gaboni kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Gabon vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist pidevalt kursis nende aadresside muutumisega.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Gaboni vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

Gaboni kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi piirkonnast lahkumisest.

4.   Sidesüsteemi tõrked

Gabon tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Gaboni kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

5.   Asukohateate sageduse läbivaatamine

Kui dokumentaalsete tõenditega õnnestub tõestada rikkumist, võib Gabon taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Gabon peab edastama tõendavad andmed viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Gabonile viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust.

Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Gabon sellest kohe lipuriigi kalapüügiseirekeskust, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise tõenäolisest edaspidisest jätkamisest.

VIII   PEATÜKK

RIKKUMISED

1.   Rikkumiste menetlemine

Käesoleva lisa sätete mis tahes rikkumine kalapüügiluba omava ELi laeva poolt peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. Aruanne edastatakse võimalikult kiiresti ELile ja lipuriigile.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust.

2.   Laeva peatamine – teavitamiskoosolek

Kui see on Gaboni kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Gaboni sadamasse.

Gabon teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava ELi laeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad.

Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Gabon korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja.

3.   Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus

Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Gabon kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt.

Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Gaboni ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist.

4.   Kohtumenetlus – pangatagatis

Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtule, deponeerib rikkumisega seotud laeva omanik Gaboni osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gabon, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitisi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

| a) | täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, |
| --- | --- |

a)

täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud,

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

Gabon teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

5.   Laeva ja meeskonna vabastamine

Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate karistuste kohaldamist või pärast pangatagatise esitamist.

IX   PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade omanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:






  — | tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis, |
| --- | --- | --- |

1.

Tuunipüügiseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade omanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:

—

tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis,

| — | ritvõngedega tuunipüügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis. |
| --- | --- |

—

ritvõngedega tuunipüügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis.

| 2. | Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Gaboni meremehi. |
| --- | --- |

2.

Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Gaboni meremehi.

| 3. | ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

3.

ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

| 4. | AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. |
| --- | --- |

4.

AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

| 5. | AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne kalalaevatunnistuste väljastamist kindlaks kokkuleppel laevaomanike või nende esindajatega. Seejuures ei tohi kohalike meremeeste palgatingimused olla halvemad kui teiste Gaboni laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. |
| --- | --- |

5.

AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne kalalaevatunnistuste väljastamist kindlaks kokkuleppel laevaomanike või nende esindajatega. Seejuures ei tohi kohalike meremeeste palgatingimused olla halvemad kui teiste Gaboni laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

| 6. | Iga ELi laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. |
| --- | --- |

6.

Iga ELi laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

X   PEATÜKK

VAATLEJAD

1.   Püügitegevuse vaatlemine

Püügiluba omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

Vaatluskorda rakendatakse vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) vastuvõetud soovituste sätetele.

2.   Määratud laevad ja vaatlejad

Gabon määrab kindlaks need ELi laevad, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning vastava ülesande saanud vaatleja hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Gaboni ametiasutuste taotlusel võtavad ELi kalalaevad pardale vaatleja, et püügivaatluse vajadus oleks kaetud 25 % puhul püügiloaga laevadest.

Püügiloa väljaandmisel teatab Gabon ELile ning laevaomanikule või tema agendile, millised on määratud laevad ja vaatlejad, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal viibima. Gabon teatab ELile ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

Gabon püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Gaboni kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta.

Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.

3.   Kindlasummaline rahaline toetus

Aastase kindlasummalise loatasu maksmisel tasub laevaomanik Gabonile iga laeva eest kindla summa, mis on 200 eurot aastas.

4.   Vaatleja töötasu

Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab Gabon.

5.   Pardalevõtmise tingimused

Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Gaboni ühisel kokkuleppel.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.

Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.

6.   Vaatleja kohustused

Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

| a) | käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| b) | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

b)

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| c) | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

c)

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

7.   Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.

Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Gabonile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada oma püügitegevust.

Kui vaatleja ei ole Gaboni sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Gabonisse tagasijõudmiseks.

8.   Vaatleja ülesanded

Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | jälgib laeva püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

jälgib laeva püügitegevust;

| b) | kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; |
| --- | --- |

b)

kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;

| c) | võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

c)

võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

| d) | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

d)

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| e) | kontrollib pardapäevikusse kantud Gaboni kalapüügipiirkonna püügiandmeid; |
| --- | --- |

e)

kontrollib pardapäevikusse kantud Gaboni kalapüügipiirkonna püügiandmeid;

| f) | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; |
| --- | --- |

f)

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki;

| g) | edastab laeva Gaboni kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

g)

edastab laeva Gaboni kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.   Vaatleja aruanne

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatlusaruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

Vaatleja esitab oma aruande Gabonile, kes edastab selle koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

Käesoleva lisa liited

| 1. | 1. liide – Püügiloa taotlusvorm |
| --- | --- |

1.

1. liide – Püügiloa taotlusvorm

| 2. | 2. liide – Teabeleht |
| --- | --- |

2.

2. liide – Teabeleht

| 3. | 3. liide – Püügipäevik |
| --- | --- |

3.

3. liide – Püügipäevik

| 4. | 4. liide – Asukohateate vorming VMS-süsteemis |
| --- | --- |

4.

4. liide – Asukohateate vorming VMS-süsteemis

| 5. | 5. liide – Gaboni kalapüügipiirkonna piirid |
| --- | --- |

5.

5. liide – Gaboni kalapüügipiirkonna piirid

| 6. | 6. liide – Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest |
| --- | --- |

6.

6. liide – Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest

1. liide

GABONI JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSLEPING

KALAPÜÜGILOA TAOTLUS

Image

2. liide

TEABELEHT

| Kalapüügi piirkond |
| --- |
| Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, välja arvatud navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkonnad, mis on ette nähtud 5. liites. |
| Lubatud kategooriad |
| Tuuniseinerid
  Ritvõngedega tuunipüügilaevad |
| Kaaspüük |
| ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine. |
| Tasud ja tonnaažid |
| Tasu püütud tonni eest | Tuunipüügiseinerid ja ritvõngedega tuunipüügilaevad:






  — | 1. aastal 55 eurot/tonn, |

Kalapüügi piirkond

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, välja arvatud navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkonnad, mis on ette nähtud 5. liites.

Lubatud kategooriad

Tuuniseinerid

Ritvõngedega tuunipüügilaevad

Kaaspüük

ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine.

Tasud ja tonnaažid

Tasu püütud tonni eest

Tuunipüügiseinerid ja ritvõngedega tuunipüügilaevad:

—

1. aastal 55 eurot/tonn,

| — | 2. ja 3. aastal 65 eurot/tonn. |
| --- | --- |

—

2. ja 3. aastal 65 eurot/tonn.

Iga-aastane riiklik tasu

Tuunipüügiseinerid ja ritvõngedega tuunipüügilaevad:

13 750 eurot aastas protokolli kehtivusaja jooksul.

Püügiloaga laevade arv

27 tuunipüügiseinerit

8 ritvõngedega tuunipüügilaeva

Muu

25 % püügiloaga laevadest võtab pardale vaatleja – kindlasummaline tasu: 200 eurot laeva kohta aastas.

Meremehed: 20 % pardale tööle võetud meremeestest on pärit AKV riikidest.

3. liide

Püügipäevik

Image

4. liide

VMS-TEATE EDASTAMINE GABONILE

ASUKOHATEADE

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V) | Sisu |
| --- | --- | --- | --- |
| Registreerimise algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust |
| Saatja | AD | K | Sõnumiga seotud andmed – saaja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed – saatja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | K | Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Sõnumi tüüp | TM | K | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI) |
| Raadiokutsung (IRCS) | RC | K | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) |
| Registreerimise lõpp | ER | K | Süsteemi osa, mis märgib registreerimise lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V)

Sisu

Registreerimise algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust

Saatja

AD

K

Sõnumiga seotud andmed – saaja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed – saatja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

K

Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Sõnumi tüüp

TM

K

Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI)

Raadiokutsung (IRCS)

RC

K

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

K

Laeva sõidusuund 360° skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kuupäev

DA

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

Registreerimise lõpp

ER

K

Süsteemi osa, mis märgib registreerimise lõppu

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| (1) | Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. |
| --- | --- |

(1)

Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1.

| (2) | Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust. |
| --- | --- |

(2)

Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust.

| (3) | Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest. |
| --- | --- |

(3)

Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest.

| (4) | Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. |
| --- | --- |

(4)

Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

| (5) | Kood „ER”, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu. |
| --- | --- |

(5)

Kood „ER”, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

| (6) | Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. |
| --- | --- |

(6)

Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.

5. liide

GABONI KALAPÜÜGIPIIRKONNA PIIRID

KALAPÜÜGIPIIRKONNA KOORDINAAADID

Gaboni pädevad ametiasutused edastavad ELi pädevatele talitustele Gaboni lähtejoone geograafilised koordinaadid ja andmed piirkondade kohta, kus navigatsioon ja kalapüük on keelatud. Gaboni ametiasutused kohustuvad vastava teabe edastama hiljemalt üks kuu enne nende piirkondade suhtes tehtavat mis tahes muudatust.

6. liide

(a)   Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised

Viide: ELi ja Gaboni vahelise kalanduslepingu protokolli lisa.

Üldsätted

| 1) | Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (edaspidi „ERS”, Electronic Reporting System), mis võimaldaks registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Gaboni vetes. |
| --- | --- |

1)

Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (edaspidi „ERS”, Electronic Reporting System), mis võimaldaks registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Gaboni vetes.

| 2) | Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Gaboni vetesse siseneda. |
| --- | --- |

2)

Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Gaboni vetesse siseneda.

| 3) | ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”) kes annab need automaatselt Gaboni kalapüügiseirekeskuse käsutusse. |
| --- | --- |

3)

ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”) kes annab need automaatselt Gaboni kalapüügiseirekeskuse käsutusse.

| 4) | Lipuliikmesriik ja Gabon tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. |
| --- | --- |

4)

Lipuliikmesriik ja Gabon tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.

| 5) | Vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel. |
| --- | --- |

5)

Vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel.

| 6) | ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway). |
| --- | --- |

6)

ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway).

| 7) | Lipuriik ja Gabon määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.






  a) | ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks. |
| --- | --- | --- |

7)

Lipuriik ja Gabon määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.

a)

ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks.

| b) | Enne kui tarnija ERSi esmakordselt käiku laseb, teatavad lipuriigi ja Gaboni kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post). |
| --- | --- |

b)

Enne kui tarnija ERSi esmakordselt käiku laseb, teatavad lipuriigi ja Gaboni kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post).

| c) | ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teavitada. |
| --- | --- |

c)

ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teavitada.

Laev ja ERSi andmete edastamine

| 8) | ELi kalalaev peab:






  a) | edastama iga päev iga Gaboni vetes viibitud päeva ERSi andmed; |
| --- | --- | --- |

8)

ELi kalalaev peab:

a)

edastama iga päev iga Gaboni vetes viibitud päeva ERSi andmed;

| b) | registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; |
| --- | --- |

b)

registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;

| c) | registreerima iga Gaboni väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; |
| --- | --- |

c)

registreerima iga Gaboni väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi;

| d) | iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; |
| --- | --- |

d)

iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi;

| e) | esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

e)

esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| f) | registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa; |
| --- | --- |

f)

registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa;

| g) | registreerima iga Gaboni vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Gaboni väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal vetesse sisenemise või vetest lahkumise hetkel; |
| --- | --- |

g)

registreerima iga Gaboni vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Gaboni väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal vetesse sisenemise või vetest lahkumise hetkel;

| h) | edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 3 osutatud vormingus. |
| --- | --- |

h)

edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 3 osutatud vormingus.

| 9) | Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten; |
| --- | --- |

9)

Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten;

| 10) | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Gaboni kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

10)

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Gaboni kalapüügiseirekeskusele.

| 11) | Gaboni kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

11)

Gaboni kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.

Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel

| 12) | Lipuriik teavitab kaptenit, laevaomanikku või tema agenti viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. |
| --- | --- |

12)

Lipuriik teavitab kaptenit, laevaomanikku või tema agenti viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi.

| 13) | Lipuriik teavitab Gabonit avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

13)

Lipuriik teavitab Gabonit avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest.

| 14) | Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul. Kui laev peatub selle 10 päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Gaboni vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Gaboni väljastatud eriloa puhul. |
| --- | --- |

14)

Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul. Kui laev peatub selle 10 päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Gaboni vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Gaboni väljastatud eriloa puhul.

| 15) | Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda,






  a) | kui tema ERS on lipuriigi ja Gaboni vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või |
| --- | --- | --- |

15)

Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda,

a)

kui tema ERS on lipuriigi ja Gaboni vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või

| b) | kui ta saab liikmesriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Gabonit oma otsusest enne laeva lahkumist. |
| --- | --- |

b)

kui ta saab liikmesriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Gabonit oma otsusest enne laeva lahkumist.

| 16) | Iga rikkis ERSiga Gaboni vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Gaboni kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs. |
| --- | --- |

16)

Iga rikkis ERSiga Gaboni vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Gaboni kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs.

| 17) | ERSi andmed, mida ei ole võimalik Gabonile ERSi abil edastada lõikes 10 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gaboni kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik kohaldada. |
| --- | --- |

17)

ERSi andmed, mida ei ole võimalik Gabonile ERSi abil edastada lõikes 10 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gaboni kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik kohaldada.

| 18) | Kui Gaboni kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Gabon anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Gaboni määratud sadamasse. |
| --- | --- |

18)

Kui Gaboni kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Gabon anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Gaboni määratud sadamasse.

Kalapüügiseirekeskuse rike – Gaboni kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte

| 19) | Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et probleemile lahendus leida. |
| --- | --- |

19)

Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et probleemile lahendus leida.

| 20) | Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Gaboni kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul kasutada, sidevahenditega seotud mis tahes muudatustes teavitavad mõlemad kalapüügiseirekeskused teineteist viivitamata. |
| --- | --- |

20)

Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Gaboni kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul kasutada, sidevahenditega seotud mis tahes muudatustes teavitavad mõlemad kalapüügiseirekeskused teineteist viivitamata.

| 21) | Kui Gaboni kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Gaboni kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. |
| --- | --- |

21)

Kui Gaboni kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Gaboni kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.

| 22) | Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Gaboni kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. |
| --- | --- |

22)

Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Gaboni kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

| 23) | Gabon teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Gaboni kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses. |
| --- | --- |

23)

Gabon teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Gaboni kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses.

Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 24) | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava) ja sellest, mis võib mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, osutades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

24)

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava) ja sellest, mis võib mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, osutades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 25) | Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. |
| --- | --- |

25)

Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

| 26) | Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. |
| --- | --- |

26)

Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

| 27) | Gabon teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Gaboni kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kontrollikeskuses. |
| --- | --- |

27)

Gabon teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Gaboni kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kontrollikeskuses.

---

MÄÄRUSED

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/24

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 897/2013,

22. juuli 2013,

kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

16. aprillil 2007 kiitis nõukogu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007 (1).

| (2) | Liit on pidanud Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi partnerluslepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. aprillil 2013 uus protokoll. |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi partnerluslepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. aprillil 2013 uus protokoll.

| (3) | Nõukogu võttis 22. juulil 2013 vastu otsuse 2013/462/EL (2) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 22. juulil 2013 vastu otsuse 2013/462/EL (2) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (4) | Tuleks määrata kindlaks meetod kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamisajaks. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määrata kindlaks meetod kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamisajaks.

| (5) | Kui nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (3) kohaselt selgub, et liidule uue protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Kui nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (3) kohaselt selgub, et liidule uue protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata.

| (6) | Selleks et ELi laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, on uue protokolliga ette nähtud, et kumbki lepinguosaline võib lepingut ajutiselt kohaldada alates selle allkirjastamise kuupäevast. Seega tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates selle allkirjastamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ELi laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, on uue protokolliga ette nähtud, et kumbki lepinguosaline võib lepingut ajutiselt kohaldada alates selle allkirjastamise kuupäevast. Seega tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates selle allkirjastamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Protokollis, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”) kehtestatud kalapüügivõimalused on liikmesriikide vahel jaotatud järgmiselt:

| a) | tuunikülmutusseinerid:






  Prantsusmaa | 12 laeva |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 15 laeva |

a)

tuunikülmutusseinerid:

Prantsusmaa

12 laeva

Hispaania

15 laeva

| b) | ritvõngedega tuunipüügilaevad:






  Hispaania | 7 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 1 laev. |

b)

ritvõngedega tuunipüügilaevad:

Hispaania

7 laeva

Prantsusmaa

1 laev.

2.   Määrust (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks partnerluslepingu kohaldamist.

3.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide püügiloataotlused ei ammenda kõiki neile protokolliga ettenähtud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.

4.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta lepingu alusel jaotatud kalapüügivõimalusi täielikult ära, on kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, mil komisjon teatab neile, et kalapüügivõimalused ei ole täielikult ära kasutatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  Nõukogu 16. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 450/2007 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 109, 26.4.2007, lk 1).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

3

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 898/2013,

9. september 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Navarra (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Navarra” (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Navarra” (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Navarra” registreerida, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Navarra” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 322, 24.10.2012, lk 9.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

HISPAANIA

Aceite de Navarra (KPN)

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 899/2013,

9. september 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aceite de Lucena (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Lucena” (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Aceite de Lucena” (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Lucena” registreerida, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aceite de Lucena” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 352, 16.11.2012, lk 13.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

HISPAANIA

Aceite de Lucena (KPN)

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 900/2013,

18. september 2013,

millega keelatakse Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 39/2013, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 39/2013, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 44/TQ39 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | PLE/7HJK. |
| Liik | atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIh, VIIj ja VIIk |
| Kuupäev | 21.8.2013 |

Nr

44/TQ39

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

PLE/7HJK.

Liik

atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIh, VIIj ja VIIk

Kuupäev

21.8.2013

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 901/2013,

19. september 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 45,6 |
| XS | 46,1 |
| ZZ | 45,9 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,9 |
| 0709 93 10 | TR | 134,6 |
| ZZ | 134,6 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 140,4 |
| IL | 142,1 |
| TR | 117,7 |
| UY | 113,9 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 126,1 |
| 0806 10 10 | EG | 187,8 |
| TR | 157,7 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AR | 100,7 |
| BA | 105,9 |
| BR | 41,7 |
| CL | 109,8 |
| CN | 66,9 |
| NZ | 139,2 |
| US | 143,0 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,5 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0809 30 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 40 05 | BA | 38,9 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 42,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

45,6

XS

46,1

ZZ

45,9

0707 00 05

MK

46,1

TR

121,6

ZZ

83,9

0709 93 10

TR

134,6

ZZ

134,6

0805 50 10

AR

125,2

CL

140,4

IL

142,1

TR

117,7

UY

113,9

ZA

117,4

ZZ

126,1

0806 10 10

EG

187,8

TR

157,7

ZZ

172,8

0808 10 80

AR

100,7

BA

105,9

BR

41,7

CL

109,8

CN

66,9

NZ

139,2

US

143,0

ZA

102,1

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,5

TR

132,4

ZZ

119,0

0809 30

TR

125,5

ZZ

125,5

0809 40 05

BA

38,9

XS

46,6

ZZ

42,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 902/2013,

19. september 2013,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2013. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2013. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. septembri 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2013–31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 1,479306 |
| P3 | 09.4069 | 0,336429 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2013–31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

P1

09.4067

1,479306

P3

09.4069

0,336429

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 903/2013,

19. september 2013,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

2013. aasta september seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. september 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2013–31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,26388 |
| 2 | 09.4411 | 0,263325 |
| 3 | 09.4412 | 0,335355 |
| 4 | 09.4420 | 0,314957 |
| 6 | 09.4422 | 0,323939 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2013–31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

1

09.4410

0,26388

2

09.4411

0,263325

3

09.4412

0,335355

4

09.4420

0,314957

6

09.4422

0,323939

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 904/2013,

19. september 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143 koosmõjus artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 134,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 146,6 | 0 | AR |
| 158,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 296,3 | 1 | AR |
| 244,5 | 17 | BR |
| 312,3 | 0 | CL |
| 252,2 | 14 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 317,7 | 0 | BR |
| 274,9 | 7 | CL |
| 0408 91 80 | Munakollased | 560,6 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 277,6 | 3 | BR |
| 330,5 | 0 | CL |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

134,0

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

146,6

0

AR

158,9

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

296,3

1

AR

244,5

17

BR

312,3

0

CL

252,2

14

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

317,7

0

BR

274,9

7

CL

0408 91 80

Munakollased

560,6

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

277,6

3

BR

330,5

0

CL

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

OTSUSED

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/40

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

13. september 2013,

millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/236/EL

(2013/463/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 472/2013 hakatakse selle jõustumisel kohaldama nende liikmesriikide suhtes, kes juba saavad finantsabi, sh Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM). |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 472/2013 hakatakse selle jõustumisel kohaldama nende liikmesriikide suhtes, kes juba saavad finantsabi, sh Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM).

| (2) | Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks, need eeskirjad peavad olema kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks, need eeskirjad peavad olema kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga.

| (3) | Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada finantsabi ESMilt otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 otsusega 2013/236/EL, (2) et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi. |
| --- | --- |

(3)

Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada finantsabi ESMilt otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 otsusega 2013/236/EL, (2) et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.

| (4) | 24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel. |
| --- | --- |

(4)

24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel.

| (5) | Kooskõlas otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud esimest korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Nimetatud läbivaatamise tulemusena täiendati olemasolevat makromajanduslikku kohandamisprogrammi, võtmaks arvesse Küprose ametiasutuste 2013. aasta teises kvartalis astutud samme. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud esimest korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Nimetatud läbivaatamise tulemusena täiendati olemasolevat makromajanduslikku kohandamisprogrammi, võtmaks arvesse Küprose ametiasutuste 2013. aasta teises kvartalis astutud samme.

| (6) | Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena tuleb makromajanduslik kohandamisprogramm nüüd nõukogu rakendusotsuse näol vastu võtta. Selguse ja õiguskindluse tagamiseks tuleks programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu võtta. Programmi sisu peaks jääma samasuguseks kui programmil, mis võeti vastu otsusega 2013/236/EL, kuid see peaks sisaldama ka kõnealuse otsuse artikli 1 lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatuse tulemusi. Samal ajal tuleks otsus 2013/236/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena tuleb makromajanduslik kohandamisprogramm nüüd nõukogu rakendusotsuse näol vastu võtta. Selguse ja õiguskindluse tagamiseks tuleks programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu võtta. Programmi sisu peaks jääma samasuguseks kui programmil, mis võeti vastu otsusega 2013/236/EL, kuid see peaks sisaldama ka kõnealuse otsuse artikli 1 lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatuse tulemusi. Samal ajal tuleks otsus 2013/236/EL kehtetuks tunnistada.

| (7) | Komisjon tegi koostöös EKP ja IMFiga esimese läbivaatuse, et hinnata edusamme kokkulepitud meetmete rakendamisel, nende tulemuslikkust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Selle tulemusena on memorandumit täiendatud finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses i) kapitalikontrolli järkjärgulise lõdvendamise kavaga; ii) õigusraamistiku loomisega uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris; iii) rahapesuvastase tegevuskavaga; iv) vastastikuse abistamise fondide ja nende pensionifondide tagatisskeemiga, mille kontod asusid Cyprus Popular Bank’is; v) vajalike riiklike vahendite kättesaadavuse tagamisega riigi rahalise osaluse katmiseks struktuurifondide ja muude ELi fondide poolt rahastatavates projektides; vi) teabe pakkumisega kavandatava avaliku sektori antava abi reformi kohta ning vii) üksikasjalike poliitiliste ettepanekute koostamisega töötute aktiveerimise poliitika kohta ning kiirete meetmete võtmisega võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks. Põhjalike ja nõudlike reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkondades peaks kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi koostöös EKP ja IMFiga esimese läbivaatuse, et hinnata edusamme kokkulepitud meetmete rakendamisel, nende tulemuslikkust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Selle tulemusena on memorandumit täiendatud finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses i) kapitalikontrolli järkjärgulise lõdvendamise kavaga; ii) õigusraamistiku loomisega uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris; iii) rahapesuvastase tegevuskavaga; iv) vastastikuse abistamise fondide ja nende pensionifondide tagatisskeemiga, mille kontod asusid Cyprus Popular Bank’is; v) vajalike riiklike vahendite kättesaadavuse tagamisega riigi rahalise osaluse katmiseks struktuurifondide ja muude ELi fondide poolt rahastatavates projektides; vi) teabe pakkumisega kavandatava avaliku sektori antava abi reformi kohta ning vii) üksikasjalike poliitiliste ettepanekute koostamisega töötute aktiveerimise poliitika kohta ning kiirete meetmete võtmisega võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks. Põhjalike ja nõudlike reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkondades peaks kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis.

| (8) | Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, on kohustatud paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist. |
| --- | --- |

(8)

Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, on kohustatud paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist.

| (9) | Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, |
| --- | --- |

(9)

Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Selleks et hõlbustada Küprose majanduse naasmist jätkusuutliku majanduskasvu ning eelarve- ja finantsstabiilsuse juurde, rakendab Küpros täpselt makromajanduslikku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm”), mille põhielemendid on sätestatud käesoleva otsuse artiklis 2.

2.   Komisjon koostöös EKP ja asjakohasel juhul IMFiga jälgib Küprose edusamme programmi rakendamisel. Küpros teeb komisjoni ja EKPga igakülgselt koostööd. Eelkõige esitab ta neile kogu teabe, mida nad peavad programmi jälgimiseks vajalikuks. Enne seda, kui Küprose ametiasutused kiidavad heaks käesoleva rakendusotsusega hõlmamata poliitika, millel võiks olla oluline mõju programmi eesmärkide saavutamisele, konsulteerivad nad komisjoni, EKP ja IMFiga.

3.   Koostöös EKP ja vajaduse korral IMFiga vaatab komisjon koos Küprose ametiasutustega läbi programmi muudatused ja ajakohastused, mis võivad olla vajalikud, et võtta nõuetekohaselt arvesse muu hulgas märkimisväärset lahknevust makromajanduslike ja eelarveprognooside ning tegelike (sh tööhõive) näitajate vahel, negatiivsete mõjude ülekandumise riski ning makromajanduslikke ja finantsšokke.

Selleks et tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja aidata kaasa tasakaalustamatuste jätkusuutlikule korrigeerimisele, tagab komisjon jätkuva nõu ja suuniste andmise eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta.

Komisjon hindab regulaarsete ajavahemike tagant programmi majanduslikku mõju ja soovitab vajalikke korrektsioone, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, kindlustada vajalik eelarve konsolideerimine ja minimeerida kahjulikke sotsiaalseid mõjusid. Seoses sellega avalikustatakse makromajanduslik kohandamisprogramm, sh selle eesmärgid ja kohandamiseks tehtavate pingutuste eeldatav jagunemine.

Artikkel 2

1.   Programmi peamised eesmärgid on: Küprose pangandussektori usaldusväärsuse taastamine, käimasoleva eelarve konsolideerimise protsessi jätkamine ning struktuurireformide rakendamine konkurentsivõime ning jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu toetamiseks. Programmis käsitletakse euroala finantsstabiilsusele Küproselt tulenevaid spetsiifilisi riske ning selle eesmärk on kiiresti taastada usaldusväärne ja jätkusuutlik majanduslik ja finantsolukord Küprosel ning taastada tema suutlikkus end täielikult rahastada rahvusvahelistel finantsturgudel. Programmis võetakse nõuetekohaselt arvesse aluslepingu artiklite 121, 126, 136 ja 148 kohaselt nõukogu poolt Küprosele esitatud soovitusi ning Küprose võetud meetmeid nende täitmiseks, seades sealjuures eesmärgiks nõutavate poliitikameetmete laiendamise, tugevdamise ja süvendamise.

2.   Küpros jätkab eelarve konsolideerimist kooskõlas oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega, võttes kvaliteetseid ja püsivaid meetmeid ning minimeerides samal ajal mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele.

3.   Selleks et vähendada eelarve puudujääki 2016. aastaks alla 3 % SKPst, on Küpros valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Täpsemalt on Küprose valitsus tulude alalaekumise või suuremate sotsiaalsete kulutuste korral, mis tulenevad ebasoodsatest makromajanduslikest mõjudest, valmis võtma täiendavaid meetmeid programmi eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kaalutlusõiguse alusel tehtavate kulutuste vähendamise kaudu, minimeerides samal ajal mõju haavatavatele elanikkonnarühmadele. Programmiperioodi jooksul saadud tulud, mis ületavad programmi prognoose, sealhulgas ettenägematud tulud, säästetakse või neid kasutatakse võla vähendamiseks. Kui ülelaekumist peetakse püsivaks, saab selle abil vähendada vajadust täiendavate meetmete järele hilisematel aastatel.

4.   Küpros tagab struktuurifondide ja muude ELi fondide vahendite nõuetekohase kasutamise programmi eelarve-eesmärkide saavutamiseks. Tagamaks ELi vahendite tulemusliku rakendamise, tagab Küprose valitsus vajalike riiklike vahendite jätkuva kättesaadavuse riigi rahalise osaluse, k.a abikõlbmatute kulude katmiseks Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondide puhul (ERDF, ESF, Ühtekuuluvusfond, EAFRD ja EKF/EMKF) programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020, võttes arvesse kättesaadavat Euroopa Investeerimispanga poolset rahastamist. Ametiasutused tagavad praeguste ja tulevaste programmide rakendamise jaoks vajaliku institutsioonilise suutlikkuse parandamise ning korraldus- ja rakendusasutuste piisava personali kättesaadavuse.

5.   Küpros jätkab oma pangandussektori usaldusväärsuse taastamiseks pangandussektori põhjalikku reformimist ja restruktureerimist ning tugevdab elujõulisi pankasid, taastades nende kapitali, parandades nende likviidsusega seotud olukorda ja tugevdades nende üle teostatavat järelevalvet. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:

| a) | selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide leevendamiseks. Avaldatud on kontrolli järkjärgulise lõdvendamise kava, mis põhineb vahe-eesmärkidel ja edusammudel programmi rakendamisel ning on kooskõlas pankade likviidsusolukorraga. Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade keskpika tähtajaga rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastuma oodatav finantsvõimenduse vähendamine pangandussektoris ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi. Minimaalseid likviidsusnõudeid käsitlevaid eeskirjasid ajakohastatakse, et tulevikus vältida ülemäärast emitentide kontsentreerumist; |
| --- | --- |

a)

selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide leevendamiseks. Avaldatud on kontrolli järkjärgulise lõdvendamise kava, mis põhineb vahe-eesmärkidel ja edusammudel programmi rakendamisel ning on kooskõlas pankade likviidsusolukorraga. Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade keskpika tähtajaga rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastuma oodatav finantsvõimenduse vähendamine pangandussektoris ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi. Minimaalseid likviidsusnõudeid käsitlevaid eeskirjasid ajakohastatakse, et tulevikus vältida ülemäärast emitentide kontsentreerumist;

| b) | vajalike regulatiivsete nõuete vastuvõtmine seoses minimaalsete esimese taseme omavahendite kapitali adekvaatsuse määra tõstmisega 9 %-le 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

b)

vajalike regulatiivsete nõuete vastuvõtmine seoses minimaalsete esimese taseme omavahendite kapitali adekvaatsuse määra tõstmisega 9 %-le 2013. aasta lõpuks;

| c) | meetmete võtmine selleks, et minimeerida pankade restruktureerimisest maksumaksjatele tulenevaid kulusid. Enne riigiabimeetmete võimaldamist kaasavad kommerts- ja ühistupankadena tegutsevad alakapitaliseeritud krediidiasutused kapitali võimalikult suures ulatuses erasektori allikatest. Ümberkorraldamiskavad tuleb enne igasuguse riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega kommertspangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmete võtmine selleks, et minimeerida pankade restruktureerimisest maksumaksjatele tulenevaid kulusid. Enne riigiabimeetmete võimaldamist kaasavad kommerts- ja ühistupankadena tegutsevad alakapitaliseeritud krediidiasutused kapitali võimalikult suures ulatuses erasektori allikatest. Ümberkorraldamiskavad tuleb enne igasuguse riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega kommertspangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks;

| d) | selle tagamine, et luuakse krediidiregister, vaadatakse läbi kehtiv laenude andmise ja haldamise protsesside regulatiivne raamistik ja vajaduse korral muudetakse seda ning võetakse vastu õigusaktid, mis tugevdavad kommertspankade juhtimist; |
| --- | --- |

d)

selle tagamine, et luuakse krediidiregister, vaadatakse läbi kehtiv laenude andmise ja haldamise protsesside regulatiivne raamistik ja vajaduse korral muudetakse seda ning võetakse vastu õigusaktid, mis tugevdavad kommertspankade juhtimist;

| e) | pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele; |
| --- | --- |

e)

pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele;

| f) | viivislaenude sissenõudmise maksimeerimine, minimeerides samal ajal laenuvõtjate motivatsiooni strateegiliseks kohustuste täitmatajätmiseks. See hõlmab tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamist ning viivislaenude nõuetekohast jälgimist ja haldamist; |
| --- | --- |

f)

viivislaenude sissenõudmise maksimeerimine, minimeerides samal ajal laenuvõtjate motivatsiooni strateegiliseks kohustuste täitmatajätmiseks. See hõlmab tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamist ning viivislaenude nõuetekohast jälgimist ja haldamist;

| g) | ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kommertspankade omaga ühtlustamise lõpuleviimine; |
| --- | --- |

g)

ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kommertspankade omaga ühtlustamise lõpuleviimine;

| h) | ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse strateegia rakendamine, mille Küprose Keskpank on koostanud komisjoni, EKP ja IMFiga konsulteerides; |
| --- | --- |

h)

ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse strateegia rakendamine, mille Küprose Keskpank on koostanud komisjoni, EKP ja IMFiga konsulteerides;

| i) | ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud võlgade restruktureerimise raamistiku koostamine, et hõlbustada uut laenamist ning vähendada krediidipiiranguid; |
| --- | --- |

i)

ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud võlgade restruktureerimise raamistiku koostamine, et hõlbustada uut laenamist ning vähendada krediidipiiranguid;

| j) | rahapesuvastase raamistiku ning kliendikontrolli ja üksuste läbipaistvuse tagavate parandatud tavade tegevuskava edasine tugevdamine kooskõlas parimate tavadega; |
| --- | --- |

j)

rahapesuvastase raamistiku ning kliendikontrolli ja üksuste läbipaistvuse tagavate parandatud tavade tegevuskava edasine tugevdamine kooskõlas parimate tavadega;

| k) | kapitaliseerimise tasemetele tuginevat kohustuslikku järelevalvet käsitlevate õigusaktide koostamine; |
| --- | --- |

k)

kapitaliseerimise tasemetele tuginevat kohustuslikku järelevalvet käsitlevate õigusaktide koostamine;

| l) | stressitestimise integreerimine korrapärasesse panga välisjärelevalvesse; |
| --- | --- |

l)

stressitestimise integreerimine korrapärasesse panga välisjärelevalvesse;

| m) | avalikustamise nõuete kehtestamine, mis peaks tagama, et pangad teavitavad turge edusammudest pankade tegevuse ümberkujundamisel, ning |
| --- | --- |

m)

avalikustamise nõuete kehtestamine, mis peaks tagama, et pangad teavitavad turge edusammudest pankade tegevuse ümberkujundamisel, ning

| n) | õigusraamistiku loomine uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris. |
| --- | --- |

n)

õigusraamistiku loomine uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektoris.

6.   2013. aastal rakendavad Küprose ametiasutused rangelt 2013. aasta (muudetud) eelarveseadust, sealhulgas enne finantsabi esimese osa väljamaksmist, mis peab moodustama vähemalt 351 miljonit eurot (2,1 % SKPst), vastu võetud täiendavaid püsivaid meetmeid. Küpros võtab kasutusele järgmised meetmed:

| a) | mootorsõidukite maksusüsteemi reform lisatulude suurendamiseks keskpikas perspektiivis, tuginedes keskkonnahoidlikkuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

mootorsõidukite maksusüsteemi reform lisatulude suurendamiseks keskpikas perspektiivis, tuginedes keskkonnahoidlikkuse põhimõtetele;

| b) | vastastikuse abistamise fondi ja nende pensionifondide tagatisskeem, mille kontod asusid Cyprus Popular Bank’is, mis tagab võrdväärse kohtlemise Bank of Cyprus’e vastavate fondidega, võtab arvesse iga fondi rahavoogusid ja aktuaarset positsiooni ning minimeerib valitsemissektori eelarve puudujäägi mõju. Võttes arvesse selliste fondide sotsiaalhoolekandelist olemust, võib 2013. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärki kohandada, võtmaks arvesse kõnealuse kava eelarvemõju, ja |
| --- | --- |

b)

vastastikuse abistamise fondi ja nende pensionifondide tagatisskeem, mille kontod asusid Cyprus Popular Bank’is, mis tagab võrdväärse kohtlemise Bank of Cyprus’e vastavate fondidega, võtab arvesse iga fondi rahavoogusid ja aktuaarset positsiooni ning minimeerib valitsemissektori eelarve puudujäägi mõju. Võttes arvesse selliste fondide sotsiaalhoolekandelist olemust, võib 2013. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärki kohandada, võtmaks arvesse kõnealuse kava eelarvemõju, ja

| c) | alates 2012. aasta detsembrist vastu võetud konsolideerimismeetmete täielik rakendamine. |
| --- | --- |

c)

alates 2012. aasta detsembrist vastu võetud konsolideerimismeetmete täielik rakendamine.

7.   Alates 1. jaanuarist 2014 kohaldab Küpros järgmisi meetmeid:

| a) | eelarve kulude poolel: sotsiaalseteks siireteks tehtavate kogukulutuste vähendamine parema suunamise kaudu; avaliku sektori ja laiema avaliku sektori palkade ja ületunnitasu täiendav vähendamine; ühistranspordi kasutamise tasu kehtestamine üliõpilastele ja pensionäridele ning haridussektori struktuurireformi meetmed vahendite kasutamise parandamiseks, ja |
| --- | --- |

a)

eelarve kulude poolel: sotsiaalseteks siireteks tehtavate kogukulutuste vähendamine parema suunamise kaudu; avaliku sektori ja laiema avaliku sektori palkade ja ületunnitasu täiendav vähendamine; ühistranspordi kasutamise tasu kehtestamine üliõpilastele ja pensionäridele ning haridussektori struktuurireformi meetmed vahendite kasutamise parandamiseks, ja

| b) | 2014. aasta eelarve tulude poolel: avaliku ja erasektori töötajate brutosissetulekult makstava ajutise erimakse pikendamine kuni 31. detsembrini 2016; käibemaksu tõstmine; aktsiiside suurendamine ning üldisesse sotsiaalkindlustussüsteemi tehtavate sissemaksete suurendamine. |
| --- | --- |

b)

2014. aasta eelarve tulude poolel: avaliku ja erasektori töötajate brutosissetulekult makstava ajutise erimakse pikendamine kuni 31. detsembrini 2016; käibemaksu tõstmine; aktsiiside suurendamine ning üldisesse sotsiaalkindlustussüsteemi tehtavate sissemaksete suurendamine.

8.   Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks rakendab Küpros eelarve- ja struktuurireforme, mis hõlmavad muu hulgas järgmisi meetmeid ja tulemusi:

| a) | vajaduse korral avaliku sektori ja üldise pensionisüsteemi reformid, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuulikkus, käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust. Reformivõimalused määratakse aktuaarse uuringuga; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral avaliku sektori ja üldise pensionisüsteemi reformid, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuulikkus, käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust. Reformivõimalused määratakse aktuaarse uuringuga;

| b) | tervishoiukulutuste kasvu kontrollimine, et tagada piisavad vahendid põhiliste tervishoiuteenuste tagamiseks, tugevdades rahastamisstruktuuri jätkusuutlikkust ja avaliku sektori pakutavate tervishoiuteenuste tõhusust; riikliku tervishoiusüsteemi rakendamine, tagades selle finantsilise jätkusuutlikkuse koos üldise hõlmatusega; |
| --- | --- |

b)

tervishoiukulutuste kasvu kontrollimine, et tagada piisavad vahendid põhiliste tervishoiuteenuste tagamiseks, tugevdades rahastamisstruktuuri jätkusuutlikkust ja avaliku sektori pakutavate tervishoiuteenuste tõhusust; riikliku tervishoiusüsteemi rakendamine, tagades selle finantsilise jätkusuutlikkuse koos üldise hõlmatusega;

| c) | avaliku sektori kulutuste ja eelarvestamise protsessi tõhususe parandamine tulemusliku keskpika perioodi eelarveraamistiku abil osana avaliku sektori rahaliste vahendite paremast haldamisest, aidates sellega kaasa eelarve konsolideerimisele, võttes samal ajal arvesse vajadust tagada piisavad vahendid põhiliste poliitikavaldkondade jaoks, nagu haridus ja tervishoid. Nimetatud raamistik on täielikus kooskõlas nõukogu direktiiviga 2011/85/EL (3) ning 2. märtsil 2012 Brüsselis alla kirjutatud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga; |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori kulutuste ja eelarvestamise protsessi tõhususe parandamine tulemusliku keskpika perioodi eelarveraamistiku abil osana avaliku sektori rahaliste vahendite paremast haldamisest, aidates sellega kaasa eelarve konsolideerimisele, võttes samal ajal arvesse vajadust tagada piisavad vahendid põhiliste poliitikavaldkondade jaoks, nagu haridus ja tervishoid. Nimetatud raamistik on täielikus kooskõlas nõukogu direktiiviga 2011/85/EL (3) ning 2. märtsil 2012 Brüsselis alla kirjutatud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga;

| d) | asjakohase õigus- ja institutsioonilise raamistiku vastuvõtmine avaliku ja erasektori partnerluste jaoks, mis on kavandatud parimate tavade kohaselt; |
| --- | --- |

d)

asjakohase õigus- ja institutsioonilise raamistiku vastuvõtmine avaliku ja erasektori partnerluste jaoks, mis on kavandatud parimate tavade kohaselt;

| e) | programmi väljatöötamine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava algatamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

e)

programmi väljatöötamine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava algatamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;

| f) | põhjaliku reformikava väljatöötamine ja rakendamine, et parandada maksude kogumise ja haldamise tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas meetmed võitlemiseks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu ning rahvusvahelist maksualast koostööd ja maksualase teabe vahetamist reguleerivate seaduste ja standardite täieliku ja õigeaegse kohaldamise tagamiseks; |
| --- | --- |

f)

põhjaliku reformikava väljatöötamine ja rakendamine, et parandada maksude kogumise ja haldamise tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas meetmed võitlemiseks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu ning rahvusvahelist maksualast koostööd ja maksualase teabe vahetamist reguleerivate seaduste ja standardite täieliku ja õigeaegse kohaldamise tagamiseks;

| g) | kinnisvaramaksukorralduse reform; |
| --- | --- |

g)

kinnisvaramaksukorralduse reform;

| h) | avaliku halduse reform, et parandada selle toimimist ja kulutõhusust, eelkõige vaadates läbi selle suuruse, tööhõivetingimused ja avaliku teenistuse funktsionaalse korralduse, et tagada valitsemissektori vahendite tõhus kasutamine ja elanikele kvaliteetsete teenuste osutamine; |
| --- | --- |

h)

avaliku halduse reform, et parandada selle toimimist ja kulutõhusust, eelkõige vaadates läbi selle suuruse, tööhõivetingimused ja avaliku teenistuse funktsionaalse korralduse, et tagada valitsemissektori vahendite tõhus kasutamine ja elanikele kvaliteetsete teenuste osutamine;

| i) | sotsiaaltoetuste kogu struktuuri ja tasemete reform, et saavutada vahendite tõhus kasutamine ja tagada asjakohane tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel. Kavandatav avaliku sektori antava abi reform tagab sotsiaalabi toimimise turvaabinõuna, mis tagab minimaalse sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal ajal stiimuleid tööle asumiseks, ning |
| --- | --- |

i)

sotsiaaltoetuste kogu struktuuri ja tasemete reform, et saavutada vahendite tõhus kasutamine ja tagada asjakohane tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel. Kavandatav avaliku sektori antava abi reform tagab sotsiaalabi toimimise turvaabinõuna, mis tagab minimaalse sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal ajal stiimuleid tööle asumiseks, ning

| j) | riigi rahanduse igakülgse auditi läbiviimine, et muu hulgas hinnata ülemäärase võlataseme tekkimise põhjuseid. |
| --- | --- |

j)

riigi rahanduse igakülgse auditi läbiviimine, et muu hulgas hinnata ülemäärase võlataseme tekkimise põhjuseid.

9.   Küpros tagab palkade indekseerimise peatamise laiemas avalikus sektoris programmi kestuse ajaks. Miinimumpalga muutmine peab olema kooskõlas majanduse ja tööturu arengusuundadega ning see võetakse vastu pärast konsulteerimist sotsiaalpartneritega.

10.   Küpros valmistab ette üksikasjalikud poliitilised ettepanekud oma töötute aktiveerimise poliitikas tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Küpros võtab kiired meetmed võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks kooskõlas nõukogu noortegarantii loomist käsitleva soovituse (4) eesmärkidega. Noortele suunatud meetmete ülesehitus, haldamine ja rakendamine kaasatakse aktiveerimispoliitika laiemasse süsteemi kooskõlas sotsiaalkindlustussüsteemi reformi ja kokkulepitud eelarve-eesmärkidega.

11.   Küpros võtab vastu kõik ülejäänud vajalikud muudatused valdkondlikes õigusaktides Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (5) täielikuks rakendamiseks. Kaotatakse põhjendamatud takistused teenusteturgudel, eelkõige seoses reguleeritud kutsealadega. Tugevdatakse konkurentsiraamistikku, parandades pädeva konkurentsiameti toimimist ning säilitades riiklike reguleerivate asutuste sõltumatuse ja volitused.

12.   Küpros tagab väljastamist ootavate kinnisvaratehingute registreerimise tõendite arvu vähendamise, võtab meetmed kinnisvara ostjatele üle antavate kinnisvaratehingute registreerimise tõenditega seotud koormiste kiireks kõrvaldamiseks ning kehtestab tagatud tähtajad ehituslubade ja kinnisvaratehingute registreerimise tõendite väljastamiseks.

13.   Küpros muudab hüpoteegiga koormatud kinnisvara sundmüügi eeskirju ja lubab eraoksjoneid lühima võimaliku aja jooksul. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmiperioodi lõpuks. Küpros võtab meetmeid turismisektori konkurentsivõime parandamiseks, pakkudes välja konkreetse tegevuskava kvantifitseeritud eesmärkide, muu hulgas hiljuti täiendatud turismistrateegia 2011–2015 rakendamiseks. Küpros esitab aruande lennuühenduse vajaduste kohta, mis on aluseks tema lennupoliitika strateegiale.

14.   Energeetikasektoris rakendab Küpros täielikult kolmanda energiapaketi, olenemata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (6) artikli 44 lõikest 2 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (7) artikli 49 lõikest 1. Küpros kaalub nimetatud artiklites sätestatud erandite kasutamist. Samal ajal koostatakse põhjalik arengukava Küprose energeetikasektori ümberkorraldamiseks. Kõnealune kava hõlmab järgmist:

| a) | maagaasi kasutamiseks vajaliku infrastruktuuri loomise kava koostamine, võttes arvesse ärivalikuid ja -riske; |
| --- | --- |

a)

maagaasi kasutamiseks vajaliku infrastruktuuri loomise kava koostamine, võttes arvesse ärivalikuid ja -riske;

| b) | ümberkujundatud energeetikasektori ja gaasiekspordi jaoks regulatsiooni ja turukorralduse igakülgne kavandamine, sealhulgas müügiraamistiku kavandamine avamere gaasi tarnimiseks, et maksimeerida tulusid, ning |
| --- | --- |

b)

ümberkujundatud energeetikasektori ja gaasiekspordi jaoks regulatsiooni ja turukorralduse igakülgne kavandamine, sealhulgas müügiraamistiku kavandamine avamere gaasi tarnimiseks, et maksimeerida tulusid, ning

| c) | kava, millega luuakse institutsiooniline raamistik süsivesinikuvarude haldamiseks, sealhulgas ressursifond, mis peaks saama ja haldama riigi tulusid avamere gaasi kasutamisest ning mis luuakse rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavade kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kava, millega luuakse institutsiooniline raamistik süsivesinikuvarude haldamiseks, sealhulgas ressursifond, mis peaks saama ja haldama riigi tulusid avamere gaasi kasutamisest ning mis luuakse rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavade kohaselt.

15.   Küpros esitab komisjonile taotluse tehnilise abi saamiseks programmitöö perioodil. Taotluses loetletakse ja täpsustatakse tehnilise abi või nõustamisteenuste valdkonnad, mida Küprose ametiasutused loevad oma makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise jaoks oluliseks.

Artikkel 3

Otsus 2013/236/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 13. september 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. aprilli 2013. aasta otsus 2013/236/EL, mis on adresseeritud Küprosele ning käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid (ELT L 141, 28.5.2013, lk 32).

2

(3)  Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41).

3

(4)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

7

---

20.9.2013

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---

| 20.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/s3

---

TEADE LUGEJALE – AKTIDELE VIITAMISE VIIS

1. juulist 2013 muutus aktidele viitamise viis.

Üleminekuperioodil kehtivad mõlemad viitamise viisid.

---