# Euroopan unionin L 426/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 426 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta17. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 426

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta17. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä maahuolintapalvelujen tarjoajan valinnan osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä liikennelupien osalta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2116, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksynnän uusimisesta lohikalojen rehun lisäaineena ja sen käytön laajentamisesta muihin eväkaloihin sekä asetuksen (EY) N:o 244/2007 kumoamisesta (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2117, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksynnän uusimisesta uudella nimellä seleenihiiva Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EY) N:o 900/2009 kumoamisesta (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2118, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 514/2010 kumoamisesta (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2119, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien sikaeläinlajien (vieroitetut), broilerien, kananuorikoiden ja kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Vetagro SpA) sekä asetusten (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012 kumoamisesta (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2120, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2016/1964 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2121, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2122, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, rajoittamattoman tullittoman pääsyn myöntämisestä unioniin vuodeksi 2021 tietyille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden jalostuksessa tuotetuille Norjan alkuperätavaroille | 32 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2020/2123, annettu 11 päivänä marraskuuta 2020, poikkeuksen myöntämisestä Saksan liittotasavallalle ja Tanskan kuningaskunnalle Kriegers Flak Combined Grid Solutionia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 64 artiklan nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7948)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2124 annettu 9 päivänä joulukuuta 2020, unionin luvan myöntämättä jättämisestä biosidivalmisteperheelle Contec Hydrogen Peroxide
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8394) | 54 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2125, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Nunavutin hallituksen tunnustamisesta elimeksi, jolla on valtuudet myöntää hyljetuotteiden saattamista unionin markkinoille koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 noudattamisen todistamiseksi annettavia asiakirjoja | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2126, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, jäsenvaltioiden vuotuisten päästökiintiöiden vahvistamisesta kaudelle 2021–2030 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisesti (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2127, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Singaporen hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavan lainsäädäntö- ja valvontakehyksen vastaavuudesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 muuttamisesta (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2128, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 9356)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä maahuolintapalvelujen tarjoajan valinnan osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä liikennelupien osalta (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2116, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksynnän uusimisesta lohikalojen rehun lisäaineena ja sen käytön laajentamisesta muihin eväkaloihin sekä asetuksen (EY) N:o 244/2007 kumoamisesta (
  1
  )

Escherichia coli

1

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2117, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksynnän uusimisesta uudella nimellä seleenihiiva Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EY) N:o 900/2009 kumoamisesta (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Saccharomyces cerevisiae

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2118, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 514/2010 kumoamisesta (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2119, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien sikaeläinlajien (vieroitetut), broilerien, kananuorikoiden ja kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Vetagro SpA) sekä asetusten (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012 kumoamisesta (
  1
  )

1

18

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2120, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2016/1964 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

1

22

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2121, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

28

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2122, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, rajoittamattoman tullittoman pääsyn myöntämisestä unioniin vuodeksi 2021 tietyille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden jalostuksessa tuotetuille Norjan alkuperätavaroille

32

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2020/2123, annettu 11 päivänä marraskuuta 2020, poikkeuksen myöntämisestä Saksan liittotasavallalle ja Tanskan kuningaskunnalle Kriegers Flak Combined Grid Solutionia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 64 artiklan nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7948)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7948)

1

35

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2124 annettu 9 päivänä joulukuuta 2020, unionin luvan myöntämättä jättämisestä biosidivalmisteperheelle Contec Hydrogen Peroxide
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8394)

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8394)

54

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2125, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Nunavutin hallituksen tunnustamisesta elimeksi, jolla on valtuudet myöntää hyljetuotteiden saattamista unionin markkinoille koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 noudattamisen todistamiseksi annettavia asiakirjoja

56

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2126, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, jäsenvaltioiden vuotuisten päästökiintiöiden vahvistamisesta kaudelle 2021–2030 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisesti (
  1
  )

1

58

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2127, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, Singaporen hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavan lainsäädäntö- ja valvontakehyksen vastaavuudesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 muuttamisesta (
  1
  )

1

65

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2128, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 9356)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 9356)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/2114,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä maahuolintapalvelujen tarjoajan valinnan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1) ja erityisesti sen 24 a artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lentoliikenne on covid-19-pandemian vuoksi vähentynyt jyrkästi kysynnän merkittävän heikkenemisen ja niiden suorien toimenpiteiden seurauksena, joita jäsenvaltiot ja kolmannet maat ovat toteuttaneet pandemian hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Lentoliikenne on covid-19-pandemian vuoksi vähentynyt jyrkästi kysynnän merkittävän heikkenemisen ja niiden suorien toimenpiteiden seurauksena, joita jäsenvaltiot ja kolmannet maat ovat toteuttaneet pandemian hillitsemiseksi.

| (2) | Nämä olosuhteet eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa, ja niistä johtuva lentoliikenteen harjoittajien toteuttama vapaaehtoinen tai pakollinen lentoliikenteen peruuttaminen on välttämätön reaktio kyseisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Nämä olosuhteet eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa, ja niistä johtuva lentoliikenteen harjoittajien toteuttama vapaaehtoinen tai pakollinen lentoliikenteen peruuttaminen on välttämätön reaktio kyseisiin olosuhteisiin.

| (3) | Maahuolintapalvelujen tarjoajilla on edelleen likviditeettiongelmia, jotka voivat johtaa maahuolintapalvelujen peruuttamiseen. Tämä puolestaan voi johtaa lentoasemapalvelujen rajoittamiseen tai peruuttamiseen unionin lentoasemilla. |
| --- | --- |

(3)

Maahuolintapalvelujen tarjoajilla on edelleen likviditeettiongelmia, jotka voivat johtaa maahuolintapalvelujen peruuttamiseen. Tämä puolestaan voi johtaa lentoasemapalvelujen rajoittamiseen tai peruuttamiseen unionin lentoasemilla.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/696 (2) mukaan lentoaseman pitäjä tai jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä ajanjaksona – jos maahuolintapalvelujen tarjoaja lopettaa toimintansa ennen kuin määräaika, joksi se on valittu, päättyy – valita suoraan maahuolintapalvelujen tarjoajan tarjoamaan palveluja enintään kuudeksi kuukaudeksi tai 31 päivään joulukuuta 2020 asti sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on pidempi. Asetuksella (EU) 2020/696 myös siirretään komissiolle valta pidentää kyseisiä ajanjaksoja. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/696 (2) mukaan lentoaseman pitäjä tai jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä ajanjaksona – jos maahuolintapalvelujen tarjoaja lopettaa toimintansa ennen kuin määräaika, joksi se on valittu, päättyy – valita suoraan maahuolintapalvelujen tarjoajan tarjoamaan palveluja enintään kuudeksi kuukaudeksi tai 31 päivään joulukuuta 2020 asti sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on pidempi. Asetuksella (EU) 2020/696 myös siirretään komissiolle valta pidentää kyseisiä ajanjaksoja.

| (5) | Komissio esitti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 24 a artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteenvetokertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 13 päivänä marraskuuta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Komissio esitti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 24 a artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteenvetokertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 13 päivänä marraskuuta 2020.

| (6) | Komission yhteenvetokertomuksessa todetaan, että lentoliikenne oli edelleen huomattavan alhaisella tasolla syyskuussa 2020 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2019, vaikka se lisääntyi asteittain huhti-elokuussa 2020. Eurocontrolin tietojen mukaan lentoliikennettä oli 63 prosenttia vähemmän 25 päivänä marraskuuta 2020 kuin 25 päivänä marraskuuta 2019. |
| --- | --- |

(6)

Komission yhteenvetokertomuksessa todetaan, että lentoliikenne oli edelleen huomattavan alhaisella tasolla syyskuussa 2020 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2019, vaikka se lisääntyi asteittain huhti-elokuussa 2020. Eurocontrolin tietojen mukaan lentoliikennettä oli 63 prosenttia vähemmän 25 päivänä marraskuuta 2020 kuin 25 päivänä marraskuuta 2019.

| (7) | Lentoliikenteen elpymisvauhtia on vaikea ennustaa tarkasti, mutta on kohtuullista olettaa, että tilanne säilyy tällaisena lähitulevaisuudessa ja jatkuu joulukuuhun 2021 saakka. Eurocontrolin uusimman, syyskuussa 2020 julkaistun lentoliikenne-ennusteen perustella voidaan olettaa, että lentoliikennettä on 50 prosenttia vähemmän helmikuussa 2021 kuin sitä oli helmikuussa 2020 (olettaen, että jäsenvaltiot eivät ota käyttöön operatiivisia menettelyjä ja poista kansallisia rajoituksia koordinoidusti). Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että viikoittain kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa oli 1,77 miljoonaa 22 päivänä marraskuuta 2020 (mikä on 44 prosenttia koko maailmassa kirjatuista uusista tapauksista) eli huomattavasti enemmän kuin keväällä 2020. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tiedot osoittavat, että 14 vuorokauden ajanjaksolla ilmoitettujen tautitapausten määrä on kasvanut tasaisesti Euroopan talousalueella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kesästä 2020 lähtien. ECDC:n 22 päivänä marraskuuta 2020 päivätystä viikoittaisesta seurantaraportista ilmenee, että ilmoitettujen tautitapausten määrä oli 549 (maakohtainen vaihteluväli: 58–1 186) 100 000 asukasta kohti. |
| --- | --- |

(7)

Lentoliikenteen elpymisvauhtia on vaikea ennustaa tarkasti, mutta on kohtuullista olettaa, että tilanne säilyy tällaisena lähitulevaisuudessa ja jatkuu joulukuuhun 2021 saakka. Eurocontrolin uusimman, syyskuussa 2020 julkaistun lentoliikenne-ennusteen perustella voidaan olettaa, että lentoliikennettä on 50 prosenttia vähemmän helmikuussa 2021 kuin sitä oli helmikuussa 2020 (olettaen, että jäsenvaltiot eivät ota käyttöön operatiivisia menettelyjä ja poista kansallisia rajoituksia koordinoidusti). Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että viikoittain kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa oli 1,77 miljoonaa 22 päivänä marraskuuta 2020 (mikä on 44 prosenttia koko maailmassa kirjatuista uusista tapauksista) eli huomattavasti enemmän kuin keväällä 2020. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tiedot osoittavat, että 14 vuorokauden ajanjaksolla ilmoitettujen tautitapausten määrä on kasvanut tasaisesti Euroopan talousalueella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kesästä 2020 lähtien. ECDC:n 22 päivänä marraskuuta 2020 päivätystä viikoittaisesta seurantaraportista ilmenee, että ilmoitettujen tautitapausten määrä oli 549 (maakohtainen vaihteluväli: 58–1 186) 100 000 asukasta kohti.

| (8) | On perusteltua katsoa, että lentoliikenteen pysyvä vähäisempi määrä johtuu covid-19-pandemian vaikutuksista. Saatavilla olevat tiedot kuluttajien luottamuksesta covid-19-pandemian aikana osoittavat, että vuoden 2020 huhtikuussa noin 60 prosenttia vastaajista ilmoitti todennäköisesti jatkavansa lentomatkailua muutaman kuukauden kuluessa pandemian heikennyttyä, mutta vuoden 2020 kesäkuussa tällaisten vastaajien osuus putosi 45 prosenttiin. Saatavilla olevat tiedot osoittavat näin ollen selvästi, että covid-19-pandemian ja lentoliikenteen kuluttajakysynnän välillä on yhteys, eikä lentoliikenteen kysynnän vähenemistä ole voitu selittää millään muulla tapahtumalla. |
| --- | --- |

(8)

On perusteltua katsoa, että lentoliikenteen pysyvä vähäisempi määrä johtuu covid-19-pandemian vaikutuksista. Saatavilla olevat tiedot kuluttajien luottamuksesta covid-19-pandemian aikana osoittavat, että vuoden 2020 huhtikuussa noin 60 prosenttia vastaajista ilmoitti todennäköisesti jatkavansa lentomatkailua muutaman kuukauden kuluessa pandemian heikennyttyä, mutta vuoden 2020 kesäkuussa tällaisten vastaajien osuus putosi 45 prosenttiin. Saatavilla olevat tiedot osoittavat näin ollen selvästi, että covid-19-pandemian ja lentoliikenteen kuluttajakysynnän välillä on yhteys, eikä lentoliikenteen kysynnän vähenemistä ole voitu selittää millään muulla tapahtumalla.

| (9) | Komission yhteenvetokertomus osoittaa, että myös kansalliset ja koordinoimattomat rajoitukset, karanteenivaatimukset ja testaustoimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön elokuun puolivälistä lähtien usein hyvin lyhyellä varoitusajalla reagoidakseen covid-19-tapausten määrän kasvuun Euroopassa, heikentävät kuluttajien luottamusta ja johtavat lentoliikenteen kysynnän vähenemiseen. |
| --- | --- |

(9)

Komission yhteenvetokertomus osoittaa, että myös kansalliset ja koordinoimattomat rajoitukset, karanteenivaatimukset ja testaustoimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön elokuun puolivälistä lähtien usein hyvin lyhyellä varoitusajalla reagoidakseen covid-19-tapausten määrän kasvuun Euroopassa, heikentävät kuluttajien luottamusta ja johtavat lentoliikenteen kysynnän vähenemiseen.

| (10) | Kun otetaan huomioon lentovarausten erittäin vähäinen määrä, edellä mainitut epidemiologiset ennusteet ja lentoliikenne-ennusteet sekä epävarmuus ja ennakoimattomuus, jotka liittyvät kansallisiin toimenpiteisiin covid-19-pandemian hillitsemiseksi, on kohtuullista olettaa, että lentoliikenne ja matkustajakysyntä, jotka ovat vähentyneet covid-19-pandemian vuoksi, pysyvät alhaisella tasolla koko vuoden 2021 ajan. Pandemiaa edeltävälle tasolle ei odoteta palattavan useaan vuoteen. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista päätellä, jatkuvatko kapasiteetin vähennykset vuoden 2021 jälkeen yhtä merkittävinä. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon lentovarausten erittäin vähäinen määrä, edellä mainitut epidemiologiset ennusteet ja lentoliikenne-ennusteet sekä epävarmuus ja ennakoimattomuus, jotka liittyvät kansallisiin toimenpiteisiin covid-19-pandemian hillitsemiseksi, on kohtuullista olettaa, että lentoliikenne ja matkustajakysyntä, jotka ovat vähentyneet covid-19-pandemian vuoksi, pysyvät alhaisella tasolla koko vuoden 2021 ajan. Pandemiaa edeltävälle tasolle ei odoteta palattavan useaan vuoteen. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista päätellä, jatkuvatko kapasiteetin vähennykset vuoden 2021 jälkeen yhtä merkittävinä.

| (11) | Maahuolinta-alan yritykset ovat kärsineet vakavasti covid-19-pandemiasta ja siitä johtuvasta lentoliikenteen vähenemisestä. Lentojen määrä on vähentynyt huomattavasti pandemian alusta alkaen, ja tällä on ollut kielteisiä vaikutuksia tulovirtoihin, joita nämä yritykset saavat maahuolintapalvelujen tarjoamisesta unionin lentoasemilla. Monet maahuolintapalvelujen tarjoajista ovat joutuneet taloudellisiin vaikeuksiin, ja useat niistä ovat jo ryhtyneet rakenneuudistuksiin, saaneet varoja valtion pelastuspaketeista tai lopettaneet toimintansa. |
| --- | --- |

(11)

Maahuolinta-alan yritykset ovat kärsineet vakavasti covid-19-pandemiasta ja siitä johtuvasta lentoliikenteen vähenemisestä. Lentojen määrä on vähentynyt huomattavasti pandemian alusta alkaen, ja tällä on ollut kielteisiä vaikutuksia tulovirtoihin, joita nämä yritykset saavat maahuolintapalvelujen tarjoamisesta unionin lentoasemilla. Monet maahuolintapalvelujen tarjoajista ovat joutuneet taloudellisiin vaikeuksiin, ja useat niistä ovat jo ryhtyneet rakenneuudistuksiin, saaneet varoja valtion pelastuspaketeista tai lopettaneet toimintansa.

| (12) | Tulevien kuukausien lentoliikenteen määrää koskevien ennusteiden perusteella on todennäköistä, että maahuolinta-alan markkinaolosuhteet jatkuvat vaikeina, koska vuonna 2021 liikennöitävien lentojen määrä on vähäinen. Lentoliikenteen negatiivinen kehityssuunta todennäköisesti kärjistää edelleen maahuolintapalvelujen tarjoajien vakavaa taloudellista tilannetta siinä määrin, että yhä useampaa uhkaa konkurssi. Tällaisissa olosuhteissa on todennäköistä, että lentoasemilla, joilla palveluntarjoajien määrä on rajallinen, yhä useampi maahuolintapalvelujen tarjoaja joutuu lopettamaan maahuolintapalvelujen tarjonnan ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on valittu. Tämä saattaa johtaa maahuolintapalvelujen äkilliseen keskeytymiseen näillä lentoasemilla ennen kuin uusi palveluntarjoaja voidaan valita neuvoston direktiivin 96/67/EY 11 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tulevien kuukausien lentoliikenteen määrää koskevien ennusteiden perusteella on todennäköistä, että maahuolinta-alan markkinaolosuhteet jatkuvat vaikeina, koska vuonna 2021 liikennöitävien lentojen määrä on vähäinen. Lentoliikenteen negatiivinen kehityssuunta todennäköisesti kärjistää edelleen maahuolintapalvelujen tarjoajien vakavaa taloudellista tilannetta siinä määrin, että yhä useampaa uhkaa konkurssi. Tällaisissa olosuhteissa on todennäköistä, että lentoasemilla, joilla palveluntarjoajien määrä on rajallinen, yhä useampi maahuolintapalvelujen tarjoaja joutuu lopettamaan maahuolintapalvelujen tarjonnan ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on valittu. Tämä saattaa johtaa maahuolintapalvelujen äkilliseen keskeytymiseen näillä lentoasemilla ennen kuin uusi palveluntarjoaja voidaan valita neuvoston direktiivin 96/67/EY 11 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

| (13) | Sen vuoksi on aiheellista pidentää asetuksen (EY) N:o 1008/2008 24 a artiklan 2 kohdassa säädettyä 1 päivänä maaliskuuta 2020 alkavaa poikkeusta 31 päivään joulukuuta 2021. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi on aiheellista pidentää asetuksen (EY) N:o 1008/2008 24 a artiklan 2 kohdassa säädettyä 1 päivänä maaliskuuta 2020 alkavaa poikkeusta 31 päivään joulukuuta 2021.

| (14) | Jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus erityisesti lentoaseman pitäjän tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomainen osalta, tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 25 b artiklan mukaista kiireellistä menettelyä noudattaen, ja sen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus erityisesti lentoaseman pitäjän tai jäsenvaltion toimivaltaisen viranomainen osalta, tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 25 b artiklan mukaista kiireellistä menettelyä noudattaen, ja sen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 24 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

| ”2. | Poiketen siitä, mitä direktiivin 96/67/EY 11 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, lentoaseman pitäjä tai jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä ajanjaksona, jos maahuolintapalvelujen tarjoaja lopettaa toimintansa ennen kuin määräaika, joksi se on valittu, päättyy, valita suoraan maahuolintapalvelujen tarjoajan tarjoamaan palveluja enintään kuuden kuukauden ajaksi tai 31 päivään joulukuuta 2021 asti sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on pidempi.” |
| --- | --- |

”2.

Poiketen siitä, mitä direktiivin 96/67/EY 11 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, lentoaseman pitäjä tai jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä ajanjaksona, jos maahuolintapalvelujen tarjoaja lopettaa toimintansa ennen kuin määräaika, joksi se on valittu, päättyy, valita suoraan maahuolintapalvelujen tarjoajan tarjoamaan palveluja enintään kuuden kuukauden ajaksi tai 31 päivään joulukuuta 2021 asti sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on pidempi.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/696, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1).

2

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/4

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/2115,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse covid-19-pandemian seurausten torjumiseksi toteutettavien poikkeuksellisten toimenpiteiden väliaikaisesta pidentämisestä liikennelupien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 b kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lentoliikenne on covid-19-pandemian vuoksi vähentynyt jyrkästi kysynnän merkittävän heikkenemisen ja niiden suorien toimenpiteiden seurauksena, joita jäsenvaltiot ja kolmannet maat ovat toteuttaneet pandemian hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Lentoliikenne on covid-19-pandemian vuoksi vähentynyt jyrkästi kysynnän merkittävän heikkenemisen ja niiden suorien toimenpiteiden seurauksena, joita jäsenvaltiot ja kolmannet maat ovat toteuttaneet pandemian hillitsemiseksi.

| (2) | Nämä olosuhteet eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa, ja niistä johtuva lentoliikenteen harjoittajien toteuttama vapaaehtoinen tai pakollinen lentoliikenteen peruuttaminen on välttämätön reaktio kyseisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Nämä olosuhteet eivät ole lentoliikenteen harjoittajien hallittavissa, ja niistä johtuva lentoliikenteen harjoittajien toteuttama vapaaehtoinen tai pakollinen lentoliikenteen peruuttaminen on välttämätön reaktio kyseisiin olosuhteisiin.

| (3) | Unionin lentoliikenteen harjoittajilla on edelleen likviditeettiongelmia, jotka asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti voivat johtaa niiden liikenneluvan peruuttamiseen määräajaksi tai kokonaan tai sen korvaamiseen väliaikaisella luvalla ilman, että tälle olisi rakenteellista taloudellista tarvetta. Väliaikaisen luvan myöntäminen voisi antaa markkinoille kielteisen signaalin lentoliikenteen harjoittajan selviytymiskyvystä, mikä puolestaan pahentaisi sen mahdollisia taloudellisia ongelmia, jotka muussa tapauksessa olisivat väliaikaisia. |
| --- | --- |

(3)

Unionin lentoliikenteen harjoittajilla on edelleen likviditeettiongelmia, jotka asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti voivat johtaa niiden liikenneluvan peruuttamiseen määräajaksi tai kokonaan tai sen korvaamiseen väliaikaisella luvalla ilman, että tälle olisi rakenteellista taloudellista tarvetta. Väliaikaisen luvan myöntäminen voisi antaa markkinoille kielteisen signaalin lentoliikenteen harjoittajan selviytymiskyvystä, mikä puolestaan pahentaisi sen mahdollisia taloudellisia ongelmia, jotka muussa tapauksessa olisivat väliaikaisia.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/696 (2) annetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille lupaviranomaisille mahdollisuus olla peruuttamatta liikennelupa kokonaan tai määräajaksi 1 päivänä maaliskuuta 2020 ja 31 päivänä joulukuuta 2020 välisenä aikana, jos kyseisenä aikana on tehty taloudellista toimintaa koskeva arviointi ja edellyttäen, ettei turvallisuus vaarannu ja että on olemassa todelliset mahdollisuudet tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn seuraavien 12 kuukauden kuluessa. Asetuksella (EU) 2020/696 myös siirretään komissiolle valta pidentää 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä maaliskuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/696 (2) annetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille lupaviranomaisille mahdollisuus olla peruuttamatta liikennelupa kokonaan tai määräajaksi 1 päivänä maaliskuuta 2020 ja 31 päivänä joulukuuta 2020 välisenä aikana, jos kyseisenä aikana on tehty taloudellista toimintaa koskeva arviointi ja edellyttäen, ettei turvallisuus vaarannu ja että on olemassa todelliset mahdollisuudet tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn seuraavien 12 kuukauden kuluessa. Asetuksella (EU) 2020/696 myös siirretään komissiolle valta pidentää 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä maaliskuuta 2020 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (5) | Komissio esitti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 c kohdan mukaisesti yhteenvetokertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 13 päivänä marraskuuta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Komissio esitti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 c kohdan mukaisesti yhteenvetokertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 13 päivänä marraskuuta 2020.

| (6) | Komission yhteenvetokertomuksessa todetaan, että lentoliikenne oli edelleen huomattavan alhaisella tasolla syyskuussa 2020 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2019, vaikka se lisääntyi asteittain huhti-elokuussa 2020. Eurocontrolin tietojen mukaan lentoliikennettä oli 63 prosenttia vähemmän 25 päivänä marraskuuta 2020 kuin 25 päivänä marraskuuta 2019. |
| --- | --- |

(6)

Komission yhteenvetokertomuksessa todetaan, että lentoliikenne oli edelleen huomattavan alhaisella tasolla syyskuussa 2020 verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2019, vaikka se lisääntyi asteittain huhti-elokuussa 2020. Eurocontrolin tietojen mukaan lentoliikennettä oli 63 prosenttia vähemmän 25 päivänä marraskuuta 2020 kuin 25 päivänä marraskuuta 2019.

| (7) | Lentoliikenteen elpymistahtia on vaikea ennustaa tarkasti, mutta on kohtuullista olettaa, että tilanne säilyy tällaisena lähitulevaisuudessa ja jatkuu joulukuuhun 2021 saakka. Eurocontrolin uusimman, syyskuussa 2020 julkaistun lentoliikenne-ennusteen perustella voidaan olettaa, että lentoliikennettä on 50 prosenttia vähemmän helmikuussa 2021 kuin sitä oli vuotta aiemmin helmikuussa 2020 (olettaen, että jäsenvaltiot eivät ota käyttöön operatiivisia menettelyjä ja poista kansallisia rajoituksia koordinoidusti). Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että viikoittain kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa oli 1,77 miljoonaa 22 päivänä marraskuuta 2020 (mikä on 44 prosenttia koko maailmassa kirjatuista uusista tapauksista) eli huomattavasti enemmän kuin keväällä 2020. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tiedot osoittavat, että 14 vuorokauden ajanjaksona ilmoitettujen tautitapausten määrä on kasvanut tasaisesti Euroopan talousalueella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kesästä 2020 lähtien. ECDC:n 22 päivänä marraskuuta 2020 päivätystä viikoittaisesta seurantaraportista ilmenee, että ilmoitettujen tautitapausten määrä oli 549 (maakohtainen vaihteluväli: 58–1 186) 100 000:ta asukasta kohti. |
| --- | --- |

(7)

Lentoliikenteen elpymistahtia on vaikea ennustaa tarkasti, mutta on kohtuullista olettaa, että tilanne säilyy tällaisena lähitulevaisuudessa ja jatkuu joulukuuhun 2021 saakka. Eurocontrolin uusimman, syyskuussa 2020 julkaistun lentoliikenne-ennusteen perustella voidaan olettaa, että lentoliikennettä on 50 prosenttia vähemmän helmikuussa 2021 kuin sitä oli vuotta aiemmin helmikuussa 2020 (olettaen, että jäsenvaltiot eivät ota käyttöön operatiivisia menettelyjä ja poista kansallisia rajoituksia koordinoidusti). Maailman terveysjärjestön tiedot osoittavat, että viikoittain kirjattujen covid-19-tapausten määrä Euroopassa oli 1,77 miljoonaa 22 päivänä marraskuuta 2020 (mikä on 44 prosenttia koko maailmassa kirjatuista uusista tapauksista) eli huomattavasti enemmän kuin keväällä 2020. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tiedot osoittavat, että 14 vuorokauden ajanjaksona ilmoitettujen tautitapausten määrä on kasvanut tasaisesti Euroopan talousalueella ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kesästä 2020 lähtien. ECDC:n 22 päivänä marraskuuta 2020 päivätystä viikoittaisesta seurantaraportista ilmenee, että ilmoitettujen tautitapausten määrä oli 549 (maakohtainen vaihteluväli: 58–1 186) 100 000:ta asukasta kohti.

| (8) | On perusteltua katsoa, että lentoliikenteen pysyvä vähäisempi määrä johtuu covid-19-pandemian vaikutuksista. Saatavilla olevat tiedot kuluttajien luottamuksesta covid-19-pandemian aikana osoittavat, että vuoden 2020 huhtikuussa noin 60 prosenttia vastaajista ilmoitti todennäköisesti jatkavansa lentomatkailua muutaman kuukauden kuluessa pandemian heikennyttyä, mutta vuoden 2020 kesäkuussa tällaisten vastaajien osuus putosi 45 prosenttiin. Saatavilla olevat tiedot osoittavat näin ollen selvästi, että covid-19-pandemian ja lentoliikenteen kuluttajakysynnän välillä on yhteys, eikä lentoliikenteen kysynnän vähenemistä ole voitu selittää millään muulla tapahtumalla. |
| --- | --- |

(8)

On perusteltua katsoa, että lentoliikenteen pysyvä vähäisempi määrä johtuu covid-19-pandemian vaikutuksista. Saatavilla olevat tiedot kuluttajien luottamuksesta covid-19-pandemian aikana osoittavat, että vuoden 2020 huhtikuussa noin 60 prosenttia vastaajista ilmoitti todennäköisesti jatkavansa lentomatkailua muutaman kuukauden kuluessa pandemian heikennyttyä, mutta vuoden 2020 kesäkuussa tällaisten vastaajien osuus putosi 45 prosenttiin. Saatavilla olevat tiedot osoittavat näin ollen selvästi, että covid-19-pandemian ja lentoliikenteen kuluttajakysynnän välillä on yhteys, eikä lentoliikenteen kysynnän vähenemistä ole voitu selittää millään muulla tapahtumalla.

| (9) | Komission yhteenvetokertomus osoittaa, että myös kansalliset ja koordinoimattomat rajoitukset, karanteenivaatimukset ja testaustoimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön elokuun puolivälistä lähtien usein hyvin lyhyellä varoitusajalla reagoidakseen uusiin covid-19-tapauksiin Euroopassa, heikentävät kuluttajien luottamusta ja johtavat lentoliikenteen kysynnän vähenemiseen. |
| --- | --- |

(9)

Komission yhteenvetokertomus osoittaa, että myös kansalliset ja koordinoimattomat rajoitukset, karanteenivaatimukset ja testaustoimenpiteet, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön elokuun puolivälistä lähtien usein hyvin lyhyellä varoitusajalla reagoidakseen uusiin covid-19-tapauksiin Euroopassa, heikentävät kuluttajien luottamusta ja johtavat lentoliikenteen kysynnän vähenemiseen.

| (10) | Kun otetaan huomioon lentovarausten erittäin vähäinen määrä, edellä mainitut epidemiologiset ennusteet ja lentoliikenne-ennusteet sekä epävarmuus ja ennakoimattomuus, jotka liittyvät kansallisiin toimenpiteisiin covid-19-pandemian hillitsemiseksi, on kohtuullista olettaa, että lentoliikenne ja matkustajakysyntä, jotka ovat vähentyneet covid-19-pandemian vuoksi, pysyvät alhaisella tasolla koko vuoden 2021 ajan. Pandemiaa edeltävälle tasolle ei odoteta palattavan useaan vuoteen. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista päätellä, jatkuvatko kapasiteetin vähennykset vuoden 2021 jälkeen yhtä merkittävinä. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan huomioon lentovarausten erittäin vähäinen määrä, edellä mainitut epidemiologiset ennusteet ja lentoliikenne-ennusteet sekä epävarmuus ja ennakoimattomuus, jotka liittyvät kansallisiin toimenpiteisiin covid-19-pandemian hillitsemiseksi, on kohtuullista olettaa, että lentoliikenne ja matkustajakysyntä, jotka ovat vähentyneet covid-19-pandemian vuoksi, pysyvät alhaisella tasolla koko vuoden 2021 ajan. Pandemiaa edeltävälle tasolle ei odoteta palattavan useaan vuoteen. Tässä vaiheessa on kuitenkin liian aikaista päätellä, jatkuvatko kapasiteetin vähennykset vuoden 2021 jälkeen yhtä merkittävinä.

| (11) | Näin alhaiset lentoliikenteen ja matkustajakysynnän tasot voivat aiheuttaa unionin lentoliikenteen harjoittajille 31 päivän joulukuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä ajanjaksona jatkuvia likviditeettiongelmia, jotka voivat johtaa niiden liikenneluvan peruuttamiseen määräajaksi tai kokonaan tai sen korvaamiseen väliaikaisella luvalla ilman, että tälle olisi rakenteellista taloudellista tarvetta. |
| --- | --- |

(11)

Näin alhaiset lentoliikenteen ja matkustajakysynnän tasot voivat aiheuttaa unionin lentoliikenteen harjoittajille 31 päivän joulukuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä ajanjaksona jatkuvia likviditeettiongelmia, jotka voivat johtaa niiden liikenneluvan peruuttamiseen määräajaksi tai kokonaan tai sen korvaamiseen väliaikaisella luvalla ilman, että tälle olisi rakenteellista taloudellista tarvetta.

| (12) | Sen vuoksi on aiheellista sallia toimivaltaisten lupaviranomaisten olla peruuttamatta määräajaksi tai kokonaan liikennelupa 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana tehtyjen taloudellista toimintaa koskevien arviointien perusteella edellyttäen, ettei turvallisuus vaarannu ja että on olemassa todelliset mahdollisuudet tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn 12 kuukauden aikana. Tämän ajanjakson päättyessä unionin lentoliikenteen harjoittajaan olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on aiheellista sallia toimivaltaisten lupaviranomaisten olla peruuttamatta määräajaksi tai kokonaan liikennelupa 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana tehtyjen taloudellista toimintaa koskevien arviointien perusteella edellyttäen, ettei turvallisuus vaarannu ja että on olemassa todelliset mahdollisuudet tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn 12 kuukauden aikana. Tämän ajanjakson päättyessä unionin lentoliikenteen harjoittajaan olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä.

| (13) | Jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus erityisesti lupaviranomaisten ja lentoliikenteen harjoittajien osalta, tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 25 b artiklan mukaista kiireellistä menettelyä noudattaen, ja sen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus erityisesti lupaviranomaisten ja lentoliikenteen harjoittajien osalta, tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 25 b artiklan mukaista kiireellistä menettelyä noudattaen, ja sen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen, 1 päivän maaliskuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana tehtyjen arvioiden perusteella toimivaltainen lupaviranomainen voi ennen kyseisen ajanjakson päättymistä päättää olla peruuttamatta määräajaksi tai kokonaan unionin lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan edellyttäen, ettei turvallisuus vaarannu ja että on olemassa todelliset mahdollisuudet tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn seuraavien 12 kuukauden aikana. Toimivaltaisen viranomaisen on tarkasteltava asianomaisen unionin lentoliikenteen harjoittajan toimintaa tämän 12 kuukauden ajanjakson päättyessä ja päätettävä, onko liikennelupa peruutettava määräajaksi tai kokonaan ja onko myönnettävä väliaikainen liikennelupa 1 kohdan perusteella.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/696, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun asetuksen (EY) N:o 1008/2008 muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1).

2

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2116,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksynnän uusimisesta lohikalojen rehun lisäaineena ja sen käytön laajentamisesta muihin eväkaloihin sekä asetuksen (EY) N:o 244/2007 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Escherichia coli ATCC 9637:n tuottama L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatti hyväksyttiin 10 vuodeksi lohikalojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 244/2007 (2). |
| --- | --- |

(2)

Escherichia coli ATCC 9637:n tuottama L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatti hyväksyttiin 10 vuodeksi lohikalojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 244/2007 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti on toimitettu hakemus, joka koskee Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksynnän uusimista lohikalojen rehun lisäaineena. Hakemukseen sisältyi pyyntö kannan nimityksen muuttamisesta muotoon Escherichia coli NITE SD 00268, ja sen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. Lisäksi hakemuksessa pyydettiin mainitun asetuksen 7 artiklan mukaisesti, että käyttöä laajennettaisiin muihin eväkaloihin. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti on toimitettu hakemus, joka koskee Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksynnän uusimista lohikalojen rehun lisäaineena. Hakemukseen sisältyi pyyntö kannan nimityksen muuttamisesta muotoon Escherichia coli NITE SD 00268, ja sen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. Lisäksi hakemuksessa pyydettiin mainitun asetuksen 7 artiklan mukaisesti, että käyttöä laajennettaisiin muihin eväkaloihin. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 18 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan lausunnossa (3), että Escherichia coli NITE SD 00268:n tuottamalla L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai kuluttajien terveyteen eikä ympäristöön, kun sitä käytetään kohdelajien vaatimusten kannalta tarkoituksenmukaisilla tasoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että vaikka kyseinen lisäaine ei ole ihoa ärsyttävä, ei ollut mahdollista päätellä, voiko lisäaine olla hengitettynä myrkyllinen, silmiä ärsyttävä tai ihoa herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseinen lisäaine on tehokas aminohappo histidiinin lähde kalalajeille. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittamat raportit analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 18 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan lausunnossa (3), että Escherichia coli NITE SD 00268:n tuottamalla L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai kuluttajien terveyteen eikä ympäristöön, kun sitä käytetään kohdelajien vaatimusten kannalta tarkoituksenmukaisilla tasoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että vaikka kyseinen lisäaine ei ole ihoa ärsyttävä, ei ollut mahdollista päätellä, voiko lisäaine olla hengitettynä myrkyllinen, silmiä ärsyttävä tai ihoa herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseinen lisäaine on tehokas aminohappo histidiinin lähde kalalajeille. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittamat raportit analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Escherichia coli NITE SD 00268:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksyntäedellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Escherichia coli NITE SD 00268:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksyntäedellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Koska Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksyminen rehun lisäaineena uusitaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, asetus (EY) N:o 244/2007 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Koska Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksyminen rehun lisäaineena uusitaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, asetus (EY) N:o 244/2007 olisi kumottava.

| (7) | Koska turvallisuussyyt eivät edellytä, että Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin käyttöä koskeviin edellytyksiin tehtäviä muutoksia alettaisiin soveltaa välittömästi, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuussyyt eivät edellytä, että Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin käyttöä koskeviin edellytyksiin tehtäviä muutoksia alettaisiin soveltaa välittömästi, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Uusitaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aminohapot, niiden suolat ja analogit” kuuluvan Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksyntä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

1.   Sallitaan Escherichia coli ATCC 9637:n tuottaman L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää heinäkuuta 2021 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes olemassa olevat varastot loppuvat.

2.   Sallitaan 1 kohdassa tarkoitettuja aineita sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää tammikuuta 2022 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes olemassa olevat varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu lohikaloille.

3 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 244/2007.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 244/2007, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2007, L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatin hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 73, 13.3.2007, s. 6).

2

(3)  EFSA Journal 2020;18(4):6072.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit. |
| 3c351 | - | L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatti | Lisäaineen koostumus:

  Jauhe, joka sisältää vähintään
  98 % L-histidiinimonohydrokloridimonohydraattia ja
  72 % histidiiniä ja
  jossa on enintään 100 ppm histamiinia | Eväkalat | - | - | - | 1. | L-histidiinimonohydrokloridimonohydraattia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit.

3c351

-

L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatti

Lisäaineen koostumus:

Jauhe, joka sisältää vähintään

98 % L-histidiinimonohydrokloridimonohydraattia ja

72 % histidiiniä ja

jossa on enintään 100 ppm histamiinia

Eväkalat

-

-

-

1.

L-histidiinimonohydrokloridimonohydraattia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 3. | Lisäaineen ja esiseoksen etiketissä on ilmoitettava seuraavaa:






  — | ”Ravinnon täydentämisen L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatilla on rajoituttava kohde-eläimen ravitsemuksellisiin tarpeisiin, jotka riippuvat lajista, eläimen fysiologisesta tilasta, suorituskyvystä, ympäristöolosuhteista sekä ravinnon sisältämien muiden aminohappojen ja välttämättömien hivenaineiden, kuten kuparin ja sinkin, määrästä.” |
| --- | --- | --- |

3.

Lisäaineen ja esiseoksen etiketissä on ilmoitettava seuraavaa:

—

”Ravinnon täydentämisen L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatilla on rajoituttava kohde-eläimen ravitsemuksellisiin tarpeisiin, jotka riippuvat lajista, eläimen fysiologisesta tilasta, suorituskyvystä, ympäristöolosuhteista sekä ravinnon sisältämien muiden aminohappojen ja välttämättömien hivenaineiden, kuten kuparin ja sinkin, määrästä.”

| — | Histidiinipitoisuus. |
| --- | --- |

—

Histidiinipitoisuus.

| 4. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt silmille ja iholle sekä hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

4.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt silmille ja iholle sekä hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

6. tammikuuta 2031

Tehoaineen kuvaus:

L-histidiinimonohydrokloridimonohydraatti, joka tuotetaan käymisreaktiolla Escherichia coli NITE SD 00268:sta

Kemiallinen kaava: C3H3N2-CH2-CH(NH2)-COΟΗ· HCl· H2O

CAS-numero: 5934-29-2

Einecs-numero: 211-438-9

Analyysimenetelmä
   (1):

Histidiinin määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä fotometriseen havaitsemiseen (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä fotometriseen havaitsemiseen (HPLC-UV)

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD)

Histidiinin määrittäminen esiseoksista, rehuaineista ja rehuseoksista:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Histamiinin määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä spektrofotometriseen havaitsemiseen (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä spektrofotometriseen havaitsemiseen (HPLC-UV)

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2117,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksynnän uusimisesta uudella nimellä ”seleenihiiva Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399” kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EY) N:o 900/2009 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottama selenometioniini hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 900/2009 (2). |
| --- | --- |

(2)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottama selenometioniini hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 900/2009 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemukset, jotka koskivat Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksymisen uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemukset, jotka koskivat Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksymisen uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’7 päivänä toukokuuta 2020 antaman lausunnon (3) mukaan Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottamalla selenometioniinilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin myös, että lisäaine on mahdollisesti ihoa ja hengitysteitä herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Näyttö lisäaineen tehosta, johon alkuperäinen hyväksyntä perustui, pätee myös uusimismenettelyssä. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli kuitenkin lisäaineen nimen muuttamista. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’7 päivänä toukokuuta 2020 antaman lausunnon (3) mukaan Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottamalla selenometioniinilla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin myös, että lisäaine on mahdollisesti ihoa ja hengitysteitä herkistävä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Näyttö lisäaineen tehosta, johon alkuperäinen hyväksyntä perustui, pätee myös uusimismenettelyssä. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli kuitenkin lisäaineen nimen muuttamista. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava. |
| --- | --- |

(5)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava.

| (6) | Koska Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksyntä lisäaineena uusitaan, asetus (EY) N:o 900/2009 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Koska Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksyntä lisäaineena uusitaan, asetus (EY) N:o 900/2009 olisi kumottava.

| (7) | Koska turvallisuussyyt eivät edellytä, että Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin käyttöä koskeviin edellytyksiin tehtäviä muutoksia alettaisiin soveltaa välittömästi, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuussyyt eivät edellytä, että Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin käyttöä koskeviin edellytyksiin tehtäviä muutoksia alettaisiin soveltaa välittömästi, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Uusitaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluvan liitteessä tarkoitetun lisäaineen hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

1.   Sallitaan Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin ja kyseistä lisäainetta sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää heinäkuuta 2021 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottamaa selenometioniinia sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää tammikuuta 2022 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottamaa selenometioniinia sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää tammikuuta 2023 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

3 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 900/2009.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 900/2009, annettu 25 päivänä syyskuuta 2009, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottaman selenometioniinin hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 256, 29.9.2009, s. 12).

2

(3)  EFSA Journal (2020); 18(5):6144.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seleeniä mg/kg:ssa täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet |
| 3b812 | -- | Seleenihiiva Saccharomyces cerevisia CNCM I-3399, inaktivoitu | Lisäaineen koostumus:
  Orgaaninen seleenivalmiste:
  Seleenipitoisuus: 2 000 –3 500 mg Se/kg
  Orgaaninen seleeni > 97–99 % kokonaisseleenimäärästä
  Selenometioniini > 63 % kokonaisseleenimäärästä | Kaikki lajit | – | | 0,50 (yhteensä) | 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Seleeniä mg/kg:ssa täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet

3b812

--

Seleenihiiva Saccharomyces cerevisia CNCM I-3399, inaktivoitu

Lisäaineen koostumus:

Orgaaninen seleenivalmiste:

Seleenipitoisuus: 2 000 –3 500 mg Se/kg

Orgaaninen seleeni > 97–99 % kokonaisseleenimäärästä

Selenometioniini > 63 % kokonaisseleenimäärästä

Kaikki lajit

–

0,50 (yhteensä)

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia ja stabiiliutta koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia ja stabiiliutta koskevat edellytykset.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse ja ihokosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse ja ihokosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

| 4. | Lisättävän orgaanisen seleenin enimmäismäärä:
  0,2 mg Se/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %. |
| --- | --- |

4.

Lisättävän orgaanisen seleenin enimmäismäärä:

0,2 mg Se/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %.

6. tammikuuta 2031

Tehoaineen kuvaus:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399:n tuottama selenometioniini

Kemiallinen kaava: C5H11NO2Se

Analyysimenetelmä
   (1):

Selenometioniinin määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (RP-HPLC-UV) tai |
| --- | --- |

—

korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (RP-HPLC-UV) tai

| — | korkean suorituskyvyn nestekromatografia ja induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria (HPLC-ICP-MS) kolminkertaisen proteolyyttisen digestion jälkeen. |
| --- | --- |

—

korkean suorituskyvyn nestekromatografia ja induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria (HPLC-ICP-MS) kolminkertaisen proteolyyttisen digestion jälkeen.

Seleenin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) tai |
| --- | --- |

—

induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria (ICP-MS). |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria (ICP-MS).

Seleenin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | hydridigeneraatio-atomiabsorptiospektrometria (HGAAS) mikroaaltodigestion jälkeen (EN 16159:2012). |
| --- | --- |

—

hydridigeneraatio-atomiabsorptiospektrometria (HGAAS) mikroaaltodigestion jälkeen (EN 16159:2012).

---

(1)  Yksityiskohtaisia tietoja analyysimenetelmistä seuraavassa Euroopan unionin vertailulaboratorion osoitteessa: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2118,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 514/2010 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksella (EU) N:o 514/2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksella (EU) N:o 514/2010 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 25 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että kyseinen lisäaine täyttää hyväksymisen edellytykset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteella ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että valmiste ei ole ihoa tai silmiä ärsyttävä mutta sitä pidetään ihoa ja hengitysteitä herkistävänä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 25 päivänä toukokuuta 2020 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että kyseinen lisäaine täyttää hyväksymisen edellytykset. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteella ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että valmiste ei ole ihoa tai silmiä ärsyttävä mutta sitä pidetään ihoa ja hengitysteitä herkistävänä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta.

| (5) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyminen tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi uusittava. |
| --- | --- |

(5)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyminen tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi uusittava.

| (6) | Koska Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, asetus (EU) N:o 514/2010 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Koska Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, asetus (EU) N:o 514/2010 olisi kumottava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Uusitaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluvan, liitteessä tarkoitetun lisäaineen hyväksyminen kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kumotaan asetus (EU) N:o 514/2010.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 514/2010, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2010, Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (EUVL L 150, 16.6.2010, s. 42).

2

Pediococcus pentosaceus

(3)  EFSA Journal 2020; 18(6):6166.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet |
| 1k2101 | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 | Lisäaineen koostumus


  Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmiste, joka sisältää vähintään 4×1011 PMY/g lisäainetta | Kaikki eläinlajit | - | - | - | 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet. |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet

1k2101

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Lisäaineen koostumus

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 -valmiste, joka sisältää vähintään 4×1011 PMY/g lisäainetta

Kaikki eläinlajit

-

-

-

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1×108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1×108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien.

6.1.2031

Tehoaineen kuvaus

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Analyysimenetelmä
   (1)

| — | Lukumäärän määrittäminen: pintaviljelynä MSR-agarilla (EN 15786) |
| --- | --- |

—

Lukumäärän määrittäminen: pintaviljelynä MSR-agarilla (EN 15786)

| — | Tunnistus: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) |
| --- | --- |

—

Tunnistus: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE)

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/18

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2119,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta kaikkien sikaeläinlajien (vieroitetut), broilerien, kananuorikoiden ja kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Vetagro SpA) sekä asetusten (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 1117/2010 (2) ja broilerien, kananuorikoiden, kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien sekä vieroitettujen sikaeläinten heimoon kuuluvien eläinten, lukuun ottamatta lajiin Sus scrofa domesticus kuuluvia eläimiä, rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 849/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 1117/2010 (2) ja broilerien, kananuorikoiden, kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien sekä vieroitettujen sikaeläinten heimoon kuuluvien eläinten, lukuun ottamatta lajiin Sus scrofa domesticus kuuluvia eläimiä, rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 849/2012 (3).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen hyväksynnän haltija on toimittanut hakemuksen, joka koskee sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksymisen uusimista kaikkien sikaeläinlajien (vieroitetut), broilerien, kananuorikoiden ja kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien rehun lisäaineena ja pyytänyt kyseisen lisäaineen luokittelua lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen hyväksynnän haltija on toimittanut hakemuksen, joka koskee sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksymisen uusimista kaikkien sikaeläinlajien (vieroitetut), broilerien, kananuorikoiden ja kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien rehun lisäaineena ja pyytänyt kyseisen lisäaineen luokittelua lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 17 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan lausunnossa (4), että sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävällä valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kyseistä lisäainetta pidetään mahdollisesti ihoa ja silmiä ärsyttävänä ja ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 17 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan lausunnossa (4), että sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävällä valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kyseistä lisäainetta pidetään mahdollisesti ihoa ja silmiä ärsyttävänä ja ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta.

| (5) | Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava. |
| --- | --- |

(5)

Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava.

| (6) | Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisen seurauksena asetukset (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisen seurauksena asetukset (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012 olisi kumottava.

| (7) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Uusitaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” kuuluvan liitteessä tarkoitetun valmisteen hyväksyminen kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kumotaan asetukset (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012.

3 artikla

Sallitaan sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen, sellaisena kuin se määritellään asetuksissa (EU) N:o 1117/2010 ja (EU) N:o 849/2012, sekä sitä sisältävien esiseosten ja rehusekoitusten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 6 päivää tammikuuta 2021 ennen 6 päivää tammikuuta 2021 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes olemassa olevat varastot loppuvat.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1117/2010, annettu 2 päivänä joulukuuta 2010, sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksymistä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Vetagro SpA) (EUVL L 317, 3.12.2010. s. 3).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 849/2012, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden, kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien ja munivien toissijaisten lintulajien sekä vieroitettujen sikaeläinten heimoon kuuluvien eläinten, lukuun ottamatta lajiin Sus scrofa domesticus kuuluvia eläimiä, rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Vetagro S.p.A) (EUVL L 253, 20.9.2012, s. 8).

3

Sus scrofa domesticus

(4)  EFSA Journal (2020); 18(4):6063.

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (suoritusparametrien parantaminen). |
| 4d3 | Vetagro SpA | Sitruunahappoa, sorbiinihappoa,
  tymolia ja vanilliinia sisältävä suojattu valmiste | Lisäaineen koostumus

  Suojattu mikroraevalmiste, joka sisältää sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia vähintään seuraavasti:
  Sitruunahappo: 25 g/100 g
  Tymoli: 1,7 g/100 g
  Sorbiinihappo: 16,7 g/100 g
  Vanilliini: 1 g/100 g | Broilerit
  Kananuorikot
  Kaikki lihantuotantoa varten kasvatettavat ja munivat toissijaiset lintulajit | - | 200 | - | 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (suoritusparametrien parantaminen).

4d3

Vetagro SpA

Sitruunahappoa, sorbiinihappoa,

tymolia ja vanilliinia sisältävä suojattu valmiste

Lisäaineen koostumus

Suojattu mikroraevalmiste, joka sisältää sitruunahappoa, sorbiinihappoa, tymolia ja vanilliinia vähintään seuraavasti:

Sitruunahappo: 25 g/100 g

Tymoli: 1,7 g/100 g

Sorbiinihappo: 16,7 g/100 g

Vanilliini: 1 g/100 g

Broilerit

Kananuorikot

Kaikki lihantuotantoa varten kasvatettavat ja munivat toissijaiset lintulajit

-

200

-

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Käyttöohjeissa on mainittava seuraavat seikat: ”Eri lähteistä tulevien sitruunahapon ja sorbiinihapon enimmäiskokonaispitoisuus täysrehussa ei saa ylittyä”. |
| --- | --- |

2.

Käyttöohjeissa on mainittava seuraavat seikat: ”Eri lähteistä tulevien sitruunahapon ja sorbiinihapon enimmäiskokonaispitoisuus täysrehussa ei saa ylittyä”.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta: ihoa ja silmiä ärsyttävä ja ihoa herkistävä aine. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, mukaan lukien iho-, silmä- ja hengityssuojat. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta: ihoa ja silmiä ärsyttävä ja ihoa herkistävä aine. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, mukaan lukien iho-, silmä- ja hengityssuojat.

6.1.2031

Tehoaineen kuvaus

Sitruunahappo C6H8O7 (puhtaus ≥ 99,5 %)

2-hydroksi-1,2,3-propaanitrikarboksyylihappo, CAS-numero 77-92-9, vedetön

Sorbiinihappo C6H8O2 (puhtaus ≥ 99,5 %)

2,4-heksadieenihappo, CAS-numero 110-44-1

Tymoli (puhtaus ≥ 98 %)

5-metyyli-2-(1-metyylietyyli)fenoli, CAS-numero 89-83-8

Vanilliini (puhtaus ≥ 99,5 %)

4-hydroksi-3-metoksibentsaldehydi, CAS-numero 121-33-5

Kaikki sikaeläinlajit (vieroitetut)

1 000

Analyysimenetelmä
   (1)

Sorbiinihapon ja tymolin määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksista ja rehuista:

| — | korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia ultravioletti-/diodirividetektorin kanssa (RP-HPLC-UV/DAD) |
| --- | --- |

—

korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia ultravioletti-/diodirividetektorin kanssa (RP-HPLC-UV/DAD)

Sitruunahapon määrittäminen lisäaineesta ja esiseoksista:

| — | korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia ultravioletti-/diodirividetektorin kanssa |
| --- | --- |

—

korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia ultravioletti-/diodirividetektorin kanssa

(RP-HPLC-UV/DAD) Sitruunahapon määrittäminen rehuista:

| — | sitruunahappopitoisuuden entsymaattinen määritys – NADH:ta eli nikotiiniamidiadeniinidinukleotidin pelkistynyttä muotoa mittaava spektrometrinen menetelmä |
| --- | --- |

—

sitruunahappopitoisuuden entsymaattinen määritys – NADH:ta eli nikotiiniamidiadeniinidinukleotidin pelkistynyttä muotoa mittaava spektrometrinen menetelmä

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2120,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2016/1964 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle tai muuttamiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle tai muuttamiselle.

| (2) | Montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1964 (2). |
| --- | --- |

(2)

Montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen käyttö kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena hyväksyttiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1964 (2).

| (3) | Komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antamaan lausunnon siitä, täyttääkö montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksyminen rehun lisäaineena edelleen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt edellytykset, kun otetaan huomioon hyväksynnän ehtojen muuttaminen. Muutos koskee nykyistä lupaa lisäaineen käyttämiseen paakkuuntumisenestoaineena täydennysrehussa. Pyynnön mukana toimitettiin asiaa tukevat tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antamaan lausunnon siitä, täyttääkö montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksyminen rehun lisäaineena edelleen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt edellytykset, kun otetaan huomioon hyväksynnän ehtojen muuttaminen. Muutos koskee nykyistä lupaa lisäaineen käyttämiseen paakkuuntumisenestoaineena täydennysrehussa. Pyynnön mukana toimitettiin asiaa tukevat tiedot.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 30 päivänä lokakuuta 2014 (3), 10 päivänä syyskuuta 2015 (4) ja 20 päivänä maaliskuuta 2020 (5) antamissaan lausunnoissa, että montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksynnän ehtoihin ehdotettu muutos ei muuta aiempia päätelmiä, joiden mukaan lisäaineella ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäaineen tavanomaisen käsittelyn aikana syntyvä pöly voi altistaa käyttäjien koko hengityselimistön haitallisille aineille (kiteinen piidioksidi), joille ei ole määritetty turvallisia altistumistasoja ja joita on pidettävä ihoa ja silmiä ärsyttävinä ja mahdollisesti ihoa herkistävänä, koska tiedot aineiden vaikutuksista ihoon ja silmiin puuttuvat. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaine on tehokas paakkuuntumisenestoaineena. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmiä koskevan raportin. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 30 päivänä lokakuuta 2014 (3), 10 päivänä syyskuuta 2015 (4) ja 20 päivänä maaliskuuta 2020 (5) antamissaan lausunnoissa, että montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksynnän ehtoihin ehdotettu muutos ei muuta aiempia päätelmiä, joiden mukaan lisäaineella ei ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäaineen tavanomaisen käsittelyn aikana syntyvä pöly voi altistaa käyttäjien koko hengityselimistön haitallisille aineille (kiteinen piidioksidi), joille ei ole määritetty turvallisia altistumistasoja ja joita on pidettävä ihoa ja silmiä ärsyttävinä ja mahdollisesti ihoa herkistävänä, koska tiedot aineiden vaikutuksista ihoon ja silmiin puuttuvat. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaine on tehokas paakkuuntumisenestoaineena. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmiä koskevan raportin.

| (5) | Ehdotetun hyväksyntään tehtävän muutoksen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(5)

Ehdotetun hyväksyntään tehtävän muutoksen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1964 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/1964 olisi muutettava,

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1964 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1964, annettu 9 päivänä marraskuuta 2016, dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä lypsylehmien ja muiden lypsävien märehtijöiden, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena ja montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (EUVL L 303, 10.11.2016, s. 7).

2

(3)  EFSA Journal 2014; 12(11):3904.

3

(4)  EFSA Journal 2015; 13(9):4237.

4

(5)  EFSA Journal (2020); 18(5):6095.

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1964 liitteessä oleva lisäainetta montmorilloniitti-illiitti, jonka tunnistenumero on 1g557, koskeva kohta seuraavasti:

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: sidonta-aineet |
| ”1g557 | Montmorilloniitti-illiitti | Lisäaineen koostumus

  Montmorilloniitti-illiittiä sisältävä valmiste, johon on sekoittunut savimineraalia: verkkosilikaatteja ≥ 75 %

  Tehoaineen kuvaus

  Verkkosilikaatit ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilloniitti-illiittiä (turpoava)
  ≥ 30 % illiittiä/muskoviittia
  ≤ 15 % kaoliniittia (turpoamaton)
  Kvartsi ≤ 20 %
  Rauta (rakenteellinen) 3,6 % (keskimäärin)
  Ei asbestia | Kaikki eläinlajit | - | 10 000 | 20 000 | 1. | Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:






  — | ”On vältettävä suun kautta annettavien makrolidien samanaikaista käyttöä” |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: sidonta-aineet

”1g557

Montmorilloniitti-illiitti

Lisäaineen koostumus

Montmorilloniitti-illiittiä sisältävä valmiste, johon on sekoittunut savimineraalia: verkkosilikaatteja ≥ 75 %

Tehoaineen kuvaus

Verkkosilikaatit ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilloniitti-illiittiä (turpoava)

≥ 30 % illiittiä/muskoviittia

≤ 15 % kaoliniittia (turpoamaton)

Kvartsi ≤ 20 %

Rauta (rakenteellinen) 3,6 % (keskimäärin)

Ei asbestia

Kaikki eläinlajit

-

10 000

20 000

1.

Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:

—

”On vältettävä suun kautta annettavien makrolidien samanaikaista käyttöä”

| — | ”Siipikarjan osalta on lisäksi vältettävä robenidiinin samanaikaista käyttöä”. |
| --- | --- |

—

”Siipikarjan osalta on lisäksi vältettävä robenidiinin samanaikaista käyttöä”.

| 2. | Siipikarja: samanaikaista käyttöä suun kautta annettavien muiden kokkidiostaattien kuin robenidiinin kanssa ei suositella, kun montmorilloniitti-illiitin pitoisuus on yli 10 000 mg/kg täysrehua. |
| --- | --- |

2.

Siipikarja: samanaikaista käyttöä suun kautta annettavien muiden kokkidiostaattien kuin robenidiinin kanssa ei suositella, kun montmorilloniitti-illiitin pitoisuus on yli 10 000 mg/kg täysrehua.

| 3. | Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine montmorilloniitti-illiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”. |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine montmorilloniitti-illiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”.

| 4. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

| 5. | Eri lähteistä peräisin olevan montmorilloniitti-illiitin kokonaismäärä täysrehussa ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää 20 000 mg/kg täysrehua. |
| --- | --- |

5.

Eri lähteistä peräisin olevan montmorilloniitti-illiitin kokonaismäärä täysrehussa ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää 20 000 mg/kg täysrehua.

30. marraskuuta 2026”

Analyysimenetelmä
   (1)

Määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | röntgendiffraktioanalyysi (XRD) |
| --- | --- |

—

röntgendiffraktioanalyysi (XRD)

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: paakkuuntumisenestoaineet |
| ”1g557 | Montmorilloniitti-illiitti | Lisäaineen koostumus

  Montmorilloniitti-illiittiä sisältävä valmiste, johon on sekoittunut savimineraalia: verkkosilikaatteja ≥ 75 %

  Tehoaineen kuvaus

  Verkkosilikaatit ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilloniitti-illiittiä (turpoava)
  ≥ 30 % illiittiä/muskoviittia
  ≤ 15 % kaoliniittia (turpoamaton)
  Kvartsi ≤ 20 %
  Rauta (rakenteellinen) 3,6 % (keskimäärin)
  Ei asbestia | Kaikki eläinlajit | - | - | 20 000 | 1. | Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:






  — | ”On vältettävä suun kautta annettavien makrolidien samanaikaista käyttöä” |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: paakkuuntumisenestoaineet

”1g557

Montmorilloniitti-illiitti

Lisäaineen koostumus

Montmorilloniitti-illiittiä sisältävä valmiste, johon on sekoittunut savimineraalia: verkkosilikaatteja ≥ 75 %

Tehoaineen kuvaus

Verkkosilikaatit ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilloniitti-illiittiä (turpoava)

≥ 30 % illiittiä/muskoviittia

≤ 15 % kaoliniittia (turpoamaton)

Kvartsi ≤ 20 %

Rauta (rakenteellinen) 3,6 % (keskimäärin)

Ei asbestia

Kaikki eläinlajit

-

-

20 000

1.

Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:

—

”On vältettävä suun kautta annettavien makrolidien samanaikaista käyttöä”

| — | ”Siipikarjan osalta on lisäksi vältettävä robenidiinin samanaikaista käyttöä”. |
| --- | --- |

—

”Siipikarjan osalta on lisäksi vältettävä robenidiinin samanaikaista käyttöä”.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuuden on oltava






  — | 10 000 mg/kg, kun sitä käytetään paakkuuntumisenestoaineena suoraan täydennysrehussa, |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuuden on oltava

—

10 000 mg/kg, kun sitä käytetään paakkuuntumisenestoaineena suoraan täydennysrehussa,

| — | 20 000 mg/kg, kun sitä käytetään paakkuuntumisenestoaineena täysrehussa. |
| --- | --- |

—

20 000 mg/kg, kun sitä käytetään paakkuuntumisenestoaineena täysrehussa.

| 3. | Siipikarja: Samanaikaista käyttöä suun kautta annettavien muiden kokkidiostaattien kuin robenidiinin kanssa ei suositella. |
| --- | --- |

3.

Siipikarja: Samanaikaista käyttöä suun kautta annettavien muiden kokkidiostaattien kuin robenidiinin kanssa ei suositella.

| 4. | Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine montmorilloniitti-illiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”. |
| --- | --- |

4.

Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine montmorilloniitti-illiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”.

| 5. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

5.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

| 6. | Eri lähteistä peräisin olevan montmorilloniitti-illiitin kokonaismäärä täysrehussa ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää 20 000 mg/kg täysrehua.” |
| --- | --- |

6.

Eri lähteistä peräisin olevan montmorilloniitti-illiitin kokonaismäärä täysrehussa ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää 20 000 mg/kg täysrehua.”

30. marraskuuta 2026”

Analyysimenetelmä
   (2)

Määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | röntgendiffraktioanalyysi (XRD) |
| --- | --- |

—

röntgendiffraktioanalyysi (XRD)

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

1

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

2

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2121,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: Huvepharma EOOD)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä on tehty kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä on tehty kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemukset koskevat Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemukset koskevat Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä toukokuuta 2020 (2), 25 päivänä toukokuuta 2020 (3) ja 1 päivänä heinäkuuta 2020 (4) antamissaan lausunnoissa, että Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamalla 6-fytaasia sisältävällä valmisteella ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta minkään siipikarjalajin, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen tai ympäristöön. Se totesi lisäksi, että kyseistä lisäainetta olisi pidettävä silmiä ärsyttävänä ja mahdollisesti ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lisäaine on tehokas eläintuotantoon vaikuttavana lisäaineena kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten ravinnon sulavuuden parantamisessa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä toukokuuta 2020 (2), 25 päivänä toukokuuta 2020 (3) ja 1 päivänä heinäkuuta 2020 (4) antamissaan lausunnoissa, että Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamalla 6-fytaasia sisältävällä valmisteella ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta minkään siipikarjalajin, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen tai ympäristöön. Se totesi lisäksi, että kyseistä lisäainetta olisi pidettävä silmiä ärsyttävänä ja mahdollisesti ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lisäaine on tehokas eläintuotantoon vaikuttavana lisäaineena kaikkien siipikarjalajien, koristetarkoituksessa pidettävien lintujen, porsaiden, lihasikojen, emakoiden ja lihotukseen tai siitokseen tarkoitettujen toissijaisten sikaeläinten ravinnon sulavuuden parantamisessa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin tuottamaa 6-fytaasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä tarkoitettu, lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2020;18(5): 6141.

2

(3)  EFSA Journal 2020;18(6): 6161.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(7): 6204.

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä. | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet. |
| 4a32 | Huvepharma EOOD) | 6-fytaasi (EC 3.1.3.26) | Lisäaineen koostumus:

  6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), jota tuottaa Komagataella phaffii (DSM 32854) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on:
  5 000 FTU  (1)/g rakeiden muodossa
  5 000 FTU/g päällystettynä
  5 000 FTU/gnestemäisenä | — | kaikki siipikarjalajit |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä.

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet.

4a32

Huvepharma EOOD)

6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

Lisäaineen koostumus:

6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), jota tuottaa Komagataella phaffii (DSM 32854) ja jonka vähimmäisaktiivisuus on:

5 000 FTU  (1)/g rakeiden muodossa

5 000 FTU/g päällystettynä

5 000 FTU/gnestemäisenä

—

kaikki siipikarjalajit

| — | koristetarkoituksessa pidettävät linnut |
| --- | --- |

—

koristetarkoituksessa pidettävät linnut

| — | porsaat |
| --- | --- |

—

porsaat

| — | lihasiat |
| --- | --- |

—

lihasiat

| — | emakot |
| --- | --- |

—

emakot

| — | lihotukseen tai siitokseen tarkoitetut toissijaiset sikaeläimet |
| --- | --- |

—

lihotukseen tai siitokseen tarkoitetut toissijaiset sikaeläimet

–

250 FTU

–

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, muun muassa hengitys, silmät ja iho on suojattava. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, muun muassa hengitys, silmät ja iho on suojattava.

6.1.2031

Tehoaineen kuvaus:

Komagataella phaffii DSM 32854 -organismin käymisen avulla tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

Analyysimenetelmä
   (2)

Fytaasin aktiivisuuden määrittäminen rehun lisäaineessa:

| — | kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – VDLUFA 27.1.4 |
| --- | --- |

—

kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – VDLUFA 27.1.4

| — | Fytaasin aktiivisuuden määrittäminen esiseoksissa: |
| --- | --- |

—

Fytaasin aktiivisuuden määrittäminen esiseoksissa:

| — | kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – VDLUFA 27.1.3 |
| --- | --- |

—

kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – VDLUFA 27.1.3

| — | Fytaasin aktiivisuuden määrittäminen rehuaineissa ja rehuseoksissa: |
| --- | --- |

—

Fytaasin aktiivisuuden määrittäminen rehuaineissa ja rehuseoksissa:

| — | kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – EN ISO 30024 |
| --- | --- |

—

kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon – EN ISO 30024

---

(1)  1 FTU on entsyymimäärä, joka vapauttaa natriumfytaatista 1 mikromoolin epäorgaanista fosfaattia minuutissa reaktio-olosuhteissa (pH 5,5 ja lämpötila 37 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2122,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

rajoittamattoman tullittoman pääsyn myöntämisestä unioniin vuodeksi 2021 tietyille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden jalostuksessa tuotetuille Norjan alkuperätavaroille

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjaa N:o 2 koskevan Euroopan yhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona 25 päivänä lokakuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/859/EY (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä 14 päivänä toukokuuta 1973 tehdyn sopimuksen (3), jäljempänä ’Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehty kahdenvälinen vapaakauppasopimus’, pöytäkirjassa N:o 2 ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (4), jäljempänä ’ETA-sopimus’, pöytäkirjassa 3, sellaisena kuin se on muutettuna jalostetuista ja muista maataloustuotteista tehtyjen ETA-sopimuksen pöytäkirjojen 2 ja 3 muuttamisesta 23 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 140/2001 (5), määritetään tiettyjä maataloustuotteita ja jalostettuja maataloustuotteita koskeva unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen kauppajärjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä 14 päivänä toukokuuta 1973 tehdyn sopimuksen (3), jäljempänä ’Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehty kahdenvälinen vapaakauppasopimus’, pöytäkirjassa N:o 2 ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (4), jäljempänä ’ETA-sopimus’, pöytäkirjassa 3, sellaisena kuin se on muutettuna jalostetuista ja muista maataloustuotteista tehtyjen ETA-sopimuksen pöytäkirjojen 2 ja 3 muuttamisesta 23 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 140/2001 (5), määritetään tiettyjä maataloustuotteita ja jalostettuja maataloustuotteita koskeva unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen kauppajärjestelmä.

3

4

5

| (2) | ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 3 määrätään, että CN-koodiin 2202 10 00 kuuluvasta lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävästä vedestä ja maustetusta vedestä sekä CN-koodiin 2202 90 10 kuuluvista nimikkeiden 0401–0404 tuotteita tai niistä saatuja rasvoja sisältämättömistä muista alkoholittomista juomista ei kanneta tullia. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 3 määrätään, että CN-koodiin 2202 10 00 kuuluvasta lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävästä vedestä ja maustetusta vedestä sekä CN-koodiin 2202 90 10 kuuluvista nimikkeiden 0401–0404 tuotteita tai niistä saatuja rasvoja sisältämättömistä muista alkoholittomista juomista ei kanneta tullia.

| (3) | CN-koodi 2202 90 on 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen korvattu CN-koodeilla 2202 91 00 ja 2202 99. Sen vuoksi tällä asetuksella olisi katettava tuotteet, jotka luokitellaan CN-koodeihin 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99. |
| --- | --- |

(3)

CN-koodi 2202 90 on 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen korvattu CN-koodeilla 2202 91 00 ja 2202 99. Sen vuoksi tällä asetuksella olisi katettava tuotteet, jotka luokitellaan CN-koodeihin 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99.

| (4) | Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjaa N:o 2 koskevalla Euroopan yhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisellä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella (6), jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, keskeytettiin väliaikaisesti pöytäkirjan N:o 2 nojalla sovellettava tullittomuusjärjestelmä CN-koodeihin 2202 10 00 (vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu) ja ex 2202 90 10 (muut alkoholittomat juomat, jotka sisältävät sokeria), jotka on korvattu CN-koodeilla 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99, luokiteltujen tavaroiden osalta. Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen mukaisesti kyseisten Norjan alkuperätavaroiden tuonti on tullitonta ainoastaan tullittomassa kiintiössä. Tullittoman kiintiön ylittävistä tuontimääristä kannetaan tulli. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjaa N:o 2 koskevalla Euroopan yhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisellä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella (6), jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, keskeytettiin väliaikaisesti pöytäkirjan N:o 2 nojalla sovellettava tullittomuusjärjestelmä CN-koodeihin 2202 10 00 (vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu) ja ex 2202 90 10 (muut alkoholittomat juomat, jotka sisältävät sokeria), jotka on korvattu CN-koodeilla 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99, luokiteltujen tavaroiden osalta. Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen mukaisesti kyseisten Norjan alkuperätavaroiden tuonti on tullitonta ainoastaan tullittomassa kiintiössä. Tullittoman kiintiön ylittävistä tuontimääristä kannetaan tulli.

6

| (5) | Lisäksi kirjeenvaihtona tehdyssä sopimuksessa edellytetään, että kyseisille tuotteille myönnetään rajoittamaton tulliton pääsy unioniin, jos tariffikiintiö ei ole täyttynyt edellisen vuoden lokakuun 31 päivään mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi kirjeenvaihtona tehdyssä sopimuksessa edellytetään, että kyseisille tuotteille myönnetään rajoittamaton tulliton pääsy unioniin, jos tariffikiintiö ei ole täyttynyt edellisen vuoden lokakuun 31 päivään mennessä.

| (6) | Komissiolle annettujen tietojen mukaan komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/2154 (7)avattu kyseisten tuotteiden vuoden 2020 vuotuinen kiintiö ei ollut täyttynyt 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä. Sen vuoksi kyseisille tuotteille olisi myönnettävä rajoittamaton tulliton pääsy unioniin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(6)

Komissiolle annettujen tietojen mukaan komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/2154 (7)avattu kyseisten tuotteiden vuoden 2020 vuotuinen kiintiö ei ollut täyttynyt 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä. Sen vuoksi kyseisille tuotteille olisi myönnettävä rajoittamaton tulliton pääsy unioniin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi ajaksi.

7

| (7) | Sen vuoksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjan N:o 2 nojalla sovelletun tullittomuusjärjestelmän keskeyttämisen ei pitäisi koskea vuotta 2021. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjan N:o 2 nojalla sovelletun tullittomuusjärjestelmän keskeyttämisen ei pitäisi koskea vuotta 2021.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HVYÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Liitteessä luetelluille Norjan alkuperätuotteille myönnetään rajoittamaton tulliton pääsy unioniin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana.

2.   Tämän asetuksen liitteessä lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä tehdyn kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen pöytäkirjassa N:o 3 määrättyjä alkuperäsääntöjä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 370, 17.12.2004, s. 70.

2

(3)  
  EYVL L 171, 27.6.1973, s. 2.

3

(4)  
  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

4

(5)  
  EYVL L 22, 24.1.2002, s. 34.

5

(6)  
  EUVL L 370, 17.12.2004, s. 72.

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2154, annettu 16 päivänä joulukuuta 2019, tiettyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettujen Norjan alkuperätuotteiden tuontia Euroopan unioniin koskevan tariffikiintiön avaamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 327, 17.12.2019, s. 66).

7

---

LIITE

Norjan alkuperätavarat, joille myönnetään rajoittamaton tulliton pääsy unioniin 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi ajaksi

| Järjestysnumero | CN-koodi | Taric-koodi | Tavaran kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu |

Järjestysnumero

CN-koodi

Taric-koodi

Tavaran kuvaus

09.0709

2202 10 00

—

Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu

ex 2202 91 00

10

| — | Alkoholiton olut, jossa on sokeria |
| --- | --- |

—

Alkoholiton olut, jossa on sokeria

ex 2202 99 11

11

19

| — | Soijapohjaiset juomat, joiden proteiinipitoisuus on vähintään 2,8 painoprosenttia ja jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria) |
| --- | --- |

—

Soijapohjaiset juomat, joiden proteiinipitoisuus on vähintään 2,8 painoprosenttia ja jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria)

ex 2202 99 15

11

19

| — | Soijapohjaiset juomat, joiden proteiinipitoisuus on alle 2,8 painoprosenttia; yhteisen tullitariffin 8 ryhmän pähkinöihin, 10 ryhmän viljoihin tai 12 ryhmän siemeniin pohjautuvat juomat, jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria) |
| --- | --- |

—

Soijapohjaiset juomat, joiden proteiinipitoisuus on alle 2,8 painoprosenttia; yhteisen tullitariffin 8 ryhmän pähkinöihin, 10 ryhmän viljoihin tai 12 ryhmän siemeniin pohjautuvat juomat, jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria)

ex 2202 99 19

11

19

| — | Muut alkoholittomat juomat, nimikkeiden 0401 –0404 tuotteita tai niistä saatuja rasvoja sisältämättömät ja jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria) |
| --- | --- |

—

Muut alkoholittomat juomat, nimikkeiden 0401 –0404 tuotteita tai niistä saatuja rasvoja sisältämättömät ja jotka sisältävät sokeria (sakkaroosia tai inverttisokeria)

---

PÄÄTÖKSET

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2020/2123,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2020,

poikkeuksen myöntämisestä Saksan liittotasavallalle ja Tanskan kuningaskunnalle Kriegers Flak Combined Grid Solutionia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 64 artiklan nojalla

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 7948)

(Ainoastaan saksan- ja tanskankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoista 5 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (1), jäljempänä ’sähköasetus’, ja erityisesti sen 64 artiklan,

on ilmoittanut jäsenvaltioille tästä hakemuksesta,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Tanskan ja Saksan viranomaiset toimittivat 1 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan komissiolle hakemuksen, jossa pyydetään Kriegers Flak Combined Grid Solutionia (Kriegers Flakin alueen yhdistetty verkkoratkaisu), jäljempänä ’KF CGS’, koskevaa poikkeusta sähköasetuksen 64 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan ja Saksan viranomaiset toimittivat 1 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan komissiolle hakemuksen, jossa pyydetään Kriegers Flak Combined Grid Solutionia (Kriegers Flakin alueen yhdistetty verkkoratkaisu), jäljempänä ’KF CGS’, koskevaa poikkeusta sähköasetuksen 64 artiklan nojalla.

| (2) | Komissio julkaisi poikkeuspyynnön 7 päivänä heinäkuuta verkkosivustollaan (2) ja kehotti jäsenvaltioita ja sidosryhmiä antamaan huomautuksia 31 päivään elokuuta 2020 saakka. Lisäksi jäsenvaltioille ilmoitettiin neuvoston energiatyöryhmän 13 päivänä heinäkuuta 2020 pidetyssä kokouksessa, että poikkeuspyyntö oli toimitettu ja huomautuksia oli mahdollista antaa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio julkaisi poikkeuspyynnön 7 päivänä heinäkuuta verkkosivustollaan (2) ja kehotti jäsenvaltioita ja sidosryhmiä antamaan huomautuksia 31 päivään elokuuta 2020 saakka. Lisäksi jäsenvaltioille ilmoitettiin neuvoston energiatyöryhmän 13 päivänä heinäkuuta 2020 pidetyssä kokouksessa, että poikkeuspyyntö oli toimitettu ja huomautuksia oli mahdollista antaa.

2

2.   KRIEGERS FLAK COMBINED GRID SOLUTION

KRIEGERS FLAK COMBINED GRID SOLUTION

| (3) | Maantieteellinen alue ”Kriegers Flak” viittaa Itämerellä sijaitsevaan riuttaan, joka ulottuu Tanskan, Saksan ja Ruotsin talousvyöhykkeille. Riutta muodostaa suhteellisen matalia vesialueita, ja Tanska, Saksa ja Ruotsi olivat vuonna 2007 kaikki kiinnostuneita rakentamaan alueelle tuulipuistoja. Aluksi kaikkien kolmen jäsenvaltion siirtoverkonhaltijat arvioivat, olisiko mahdollista laatia yhteishanke, joka yhdistäisi alueelle rakennettavat laitokset. Kahteen valtioon liitettävän tuulipuiston rakentamista koskevaan hankkeeseen (ns. hybridihanke) osallistuivat vuodesta 2010 alkaen enää Tanskan ja Saksan siirtoverkonhaltijat. |
| --- | --- |

(3)

Maantieteellinen alue ”Kriegers Flak” viittaa Itämerellä sijaitsevaan riuttaan, joka ulottuu Tanskan, Saksan ja Ruotsin talousvyöhykkeille. Riutta muodostaa suhteellisen matalia vesialueita, ja Tanska, Saksa ja Ruotsi olivat vuonna 2007 kaikki kiinnostuneita rakentamaan alueelle tuulipuistoja. Aluksi kaikkien kolmen jäsenvaltion siirtoverkonhaltijat arvioivat, olisiko mahdollista laatia yhteishanke, joka yhdistäisi alueelle rakennettavat laitokset. Kahteen valtioon liitettävän tuulipuiston rakentamista koskevaan hankkeeseen (ns. hybridihanke) osallistuivat vuodesta 2010 alkaen enää Tanskan ja Saksan siirtoverkonhaltijat.

| (4) | Poikkeusta koskevan hakemuksen mukaan päätavoite siinä, että KF CGS suunniteltiin hybridihankkeeksi, oli lisätä tuulipuistojen ja niitä vastaavan maalla sijaitsevan sähköverkon välisten liitäntöjen käyttöä asettamalla tämä kapasiteetti saataville alueiden väliseen kaupankäyntiin silloin, kun koko kapasiteettia ei tarvita tuotetun sähkön siirtoon tuulipuistoista maalle. |
| --- | --- |

(4)

Poikkeusta koskevan hakemuksen mukaan päätavoite siinä, että KF CGS suunniteltiin hybridihankkeeksi, oli lisätä tuulipuistojen ja niitä vastaavan maalla sijaitsevan sähköverkon välisten liitäntöjen käyttöä asettamalla tämä kapasiteetti saataville alueiden väliseen kaupankäyntiin silloin, kun koko kapasiteettia ei tarvita tuotetun sähkön siirtoon tuulipuistoista maalle.

| (5) | Energinet.dk (tanskalainen siirtoverkonhaltija) ja 50Hertz (alueen saksalainen siirtoverkonhaltija) allekirjoittivat vuoden 2010 loppupuolella avustussopimuksen 150 miljoonan euron määrärahoista, jotka olivat peräisin Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta (EEPR). KF CGS sisältyi myös komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1391/2013 (3) liitteessä esitettyyn ensimmäiseen luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista. KF CGS:n konseptista, myös sähkövirtojen suunnitellusta kohtelusta ylikuormitustilanteissa, jäljempänä ’siirtorajoituksen hallinta’, on keskusteltu tiiviisti asiaan liittyvien kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa. Sitä on käsitelty myös komission kanssa käydyssä yhteydenpidossa. |
| --- | --- |

(5)

Energinet.dk (tanskalainen siirtoverkonhaltija) ja 50Hertz (alueen saksalainen siirtoverkonhaltija) allekirjoittivat vuoden 2010 loppupuolella avustussopimuksen 150 miljoonan euron määrärahoista, jotka olivat peräisin Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta (EEPR). KF CGS sisältyi myös komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1391/2013 (3) liitteessä esitettyyn ensimmäiseen luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista. KF CGS:n konseptista, myös sähkövirtojen suunnitellusta kohtelusta ylikuormitustilanteissa, jäljempänä ’siirtorajoituksen hallinta’, on keskusteltu tiiviisti asiaan liittyvien kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa. Sitä on käsitelty myös komission kanssa käydyssä yhteydenpidossa.

3

| (6) | KF CGS laajempana hankkeena yhdistää seuraavat elementit (ks. myös jäljempänä oleva kaavio 1):






  a) | Baltic 1- ja Baltic 2 -puistot, jotka sijaitsevat molemmat Saksalle kuuluvilla Itämeren alueilla. Vuonna 2011 käyttöönotetun Baltic 1 -puiston kapasiteetti on 48 megawattia ja vuonna 2015 käyttöönotetun Baltic 2 -puiston 288 megawattia. |
| --- | --- | --- |

(6)

KF CGS laajempana hankkeena yhdistää seuraavat elementit (ks. myös jäljempänä oleva kaavio 1):

a)

Baltic 1- ja Baltic 2 -puistot, jotka sijaitsevat molemmat Saksalle kuuluvilla Itämeren alueilla. Vuonna 2011 käyttöönotetun Baltic 1 -puiston kapasiteetti on 48 megawattia ja vuonna 2015 käyttöönotetun Baltic 2 -puiston 288 megawattia.

| b) | Tuulipuisto, jonka nimi myös on Kriegers Flak ja joka sijaitsee Tanskalle kuuluvalla Itämeren alueella. Puiston kapasiteetti on 600 megawattia, ja se on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2022. |
| --- | --- |

b)

Tuulipuisto, jonka nimi myös on Kriegers Flak ja joka sijaitsee Tanskalle kuuluvalla Itämeren alueella. Puiston kapasiteetti on 600 megawattia, ja se on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2022.

| c) | Saksan tuulipuistojen ja maalla sijaitsevan Saksan sähköverkon verkkoliitäntä, jonka kapasiteetti on noin 400 megawattia. Liitännässä käytetään vaihtovirtaa 150 kV:n jännitteellä, ja sen pituus on 136 kilometriä. Liitännät puistoihin on otettu käyttöön vuosina 2011 ja 2015. |
| --- | --- |

c)

Saksan tuulipuistojen ja maalla sijaitsevan Saksan sähköverkon verkkoliitäntä, jonka kapasiteetti on noin 400 megawattia. Liitännässä käytetään vaihtovirtaa 150 kV:n jännitteellä, ja sen pituus on 136 kilometriä. Liitännät puistoihin on otettu käyttöön vuosina 2011 ja 2015.

| d) | Tanskan tuulipuiston ja maalla sijaitsevan Tanskan sähköverkon (Tanska 2 -tarjousalueella) verkkoliitäntä, jonka kapasiteetti on noin 680 megawattia. Vuonna 2019 käyttöönotetussa liitännässä käytetään vaihtovirtaa 220 kV:n jännitteellä, ja sen pituus on 77–80 kilometriä. |
| --- | --- |

d)

Tanskan tuulipuiston ja maalla sijaitsevan Tanskan sähköverkon (Tanska 2 -tarjousalueella) verkkoliitäntä, jonka kapasiteetti on noin 680 megawattia. Vuonna 2019 käyttöönotetussa liitännässä käytetään vaihtovirtaa 220 kV:n jännitteellä, ja sen pituus on 77–80 kilometriä.

| e) | Tasasähkömuuttaja-asema, joka sijaitsee Bentwischissä Saksassa ja liittää asynkronisesti Pohjois-Euroopan ja Manner-Euroopan synkronialueet. |
| --- | --- |

e)

Tasasähkömuuttaja-asema, joka sijaitsee Bentwischissä Saksassa ja liittää asynkronisesti Pohjois-Euroopan ja Manner-Euroopan synkronialueet.

| f) | Kaksi suurjännitteistä vaihtovirtakaapelia, jotka yhdistävät Kriegers Flak- ja Baltic 2 -tuulipuistot. Kaapelien kapasiteetti on 400 megawattia ja pituus 24,5 kilometriä. |
| --- | --- |

f)

Kaksi suurjännitteistä vaihtovirtakaapelia, jotka yhdistävät Kriegers Flak- ja Baltic 2 -tuulipuistot. Kaapelien kapasiteetti on 400 megawattia ja pituus 24,5 kilometriä.

| g) | Kriegers Flak- ja Baltic 2 -lauttojen yhdistämiseksi molempia offshore-lauttoja oli laajennettava. |
| --- | --- |

g)

Kriegers Flak- ja Baltic 2 -lauttojen yhdistämiseksi molempia offshore-lauttoja oli laajennettava.

| h) | Rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö (Master Controller for Interconnector Operation, MIO). Päähallintayksikkö säätää reaaliaikaisesti tehonjakoa tasasähkömuuttaja-aseman kautta, käynnistää vastakaupan, jos johdot ylikuormittuvat ennustettua suuremman tuulivoiman tuotannon vuoksi, aktivoi tarvittaessa merituulipuistojen tuotannon rajoittamisen viimeisenä keinona sekä mukauttaa tasasähkömuuttaja-aseman jännitettä ja loistehoa koskevia asetusarvoja jännitteen stabiilisuuden varmistamiseksi. Se myös ennustaa tunneittain jäljellä olevan siirtokapasiteetin, joka asetetaan markkinoiden käyttöön. |
| --- | --- |

h)

Rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö (Master Controller for Interconnector Operation, MIO). Päähallintayksikkö säätää reaaliaikaisesti tehonjakoa tasasähkömuuttaja-aseman kautta, käynnistää vastakaupan, jos johdot ylikuormittuvat ennustettua suuremman tuulivoiman tuotannon vuoksi, aktivoi tarvittaessa merituulipuistojen tuotannon rajoittamisen viimeisenä keinona sekä mukauttaa tasasähkömuuttaja-aseman jännitettä ja loistehoa koskevia asetusarvoja jännitteen stabiilisuuden varmistamiseksi. Se myös ennustaa tunneittain jäljellä olevan siirtokapasiteetin, joka asetetaan markkinoiden käyttöön.

| (7) | Poikkeuspyynnössä katsotaan, että edellä mainituista omaisuuseristä tuulipuistot eivät ole virallisesti osa KF CGS -hanketta (jonka katsotaan sen vuoksi rajoittuvan siirtoverkon omaisuuseriin c–h). |
| --- | --- |

(7)

Poikkeuspyynnössä katsotaan, että edellä mainituista omaisuuseristä tuulipuistot eivät ole virallisesti osa KF CGS -hanketta (jonka katsotaan sen vuoksi rajoittuvan siirtoverkon omaisuuseriin c–h).

Image 1

| (8) | Lisäksi vain omaisuuserät e–h liittyvät suoraan kansallisten verkkojen ”yhdistämiseen”. Sen vuoksi vain kyseisiä omaisuuseriä (kaavioissa 1 ja 2 ’KF CGS:n omaisuuserät’) yhteisrahoitettiin EU:n varoista. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi vain omaisuuserät e–h liittyvät suoraan kansallisten verkkojen ”yhdistämiseen”. Sen vuoksi vain kyseisiä omaisuuseriä (kaavioissa 1 ja 2 ’KF CGS:n omaisuuserät’) yhteisrahoitettiin EU:n varoista.

Image 2

3.   PYYDETYT POIKKEUKSET

PYYDETYT POIKKEUKSET

| (9) | Kaikkien pyydettyjen poikkeuksien tavoitteena on jakaa KF CGS -verkon kapasiteetti tarjousalueen rajalla tarjousalueiden Tanska 2 (DK2) ja Saksa/Luxemburg (DE/LU) välillä siten, että etusijalle asetetaan KF CGS -verkkoon suoraan liitetyt merituulipuistot. |
| --- | --- |

(9)

Kaikkien pyydettyjen poikkeuksien tavoitteena on jakaa KF CGS -verkon kapasiteetti tarjousalueen rajalla tarjousalueiden Tanska 2 (DK2) ja Saksa/Luxemburg (DE/LU) välillä siten, että etusijalle asetetaan KF CGS -verkkoon suoraan liitetyt merituulipuistot.

| (10) | Hakijat pyytävät, että KF CGS -verkon osalta poiketaan tietyistä jäljempänä kuvatuista vaatimuksista, jotka liittyvät kaikki sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan mukaiseen kaupankäynnissä käytettävissä olevaan vähimmäiskapasiteettiin. |
| --- | --- |

(10)

Hakijat pyytävät, että KF CGS -verkon osalta poiketaan tietyistä jäljempänä kuvatuista vaatimuksista, jotka liittyvät kaikki sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan mukaiseen kaupankäynnissä käytettävissä olevaan vähimmäiskapasiteettiin.

3.1   Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohta

Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohta

| (11) | Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa säädetään, että ”[s]iirtoverkonhaltijat eivät saa rajoittaa markkinaosapuolten käyttöön annettavan yhteenliittämiskapasiteetin määrää siirtorajoituksen ratkaisemiseksi omalla tarjousalueellaan tai keinona hallita tarjousalueiden sisäisistä liiketoimista johtuvia sähkönsiirtoja”. Tätä kohtaa katsotaan noudatetun, kun alueiden välisen kaupan käyttöön asetetaan koordinoituun nettosiirtokapasiteettiin perustuvaa lähestymistapaa käyttävillä rajoilla vähintään 70 prosenttia siirtokapasiteetista noudattaen käyttövarmuusrajoja vikatapahtumien vähentämisen jälkeen, sellaisina kuin ne määritetään kapasiteetin jakamista ja siirtorajoituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Saksan ja Tanskan viranomaiset pyytävät, että tätä vähimmäisprosenttiosuutta ei sovellettaisi kokonaissiirtokapasiteettiin noudattaen käyttövarmuusrajoja vikatapahtumien vähentämisen jälkeen. Vähimmäisprosenttiosuutta olisi sen sijaan sovellettava vain siihen kapasiteettiin, jäljempänä ’jäännöskapasiteetti’, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun siitä on vähennetty koko kapasiteetti, joka odotetaan tarvittavan KF CGS -verkkoon liitettyjen tuulipuistojen tuotannon siirtoon rantaan. |
| --- | --- |

(11)

Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa säädetään, että ”[s]iirtoverkonhaltijat eivät saa rajoittaa markkinaosapuolten käyttöön annettavan yhteenliittämiskapasiteetin määrää siirtorajoituksen ratkaisemiseksi omalla tarjousalueellaan tai keinona hallita tarjousalueiden sisäisistä liiketoimista johtuvia sähkönsiirtoja”. Tätä kohtaa katsotaan noudatetun, kun alueiden välisen kaupan käyttöön asetetaan koordinoituun nettosiirtokapasiteettiin perustuvaa lähestymistapaa käyttävillä rajoilla vähintään 70 prosenttia siirtokapasiteetista noudattaen käyttövarmuusrajoja vikatapahtumien vähentämisen jälkeen, sellaisina kuin ne määritetään kapasiteetin jakamista ja siirtorajoituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Saksan ja Tanskan viranomaiset pyytävät, että tätä vähimmäisprosenttiosuutta ei sovellettaisi kokonaissiirtokapasiteettiin noudattaen käyttövarmuusrajoja vikatapahtumien vähentämisen jälkeen. Vähimmäisprosenttiosuutta olisi sen sijaan sovellettava vain siihen kapasiteettiin, jäljempänä ’jäännöskapasiteetti’, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun siitä on vähennetty koko kapasiteetti, joka odotetaan tarvittavan KF CGS -verkkoon liitettyjen tuulipuistojen tuotannon siirtoon rantaan.

| (12) | Jos tuulivoiman siirtämiseen rantaan tarvitaan 400 megawatin siirtokapasiteetista jo 320 megawattia, poikkeuspyynnön mukaan 16 artiklan 8 kohdan vaatimuksia sovelletaan vain 80 megawattiin. Tämä tarkoittaa, että jos alueiden välisen kaupan käyttöön asetetaan vähintään 70 prosenttia 80 megawatista, Saksan ja Tanskan viranomaisten mukaan pitäisi katsoa, että tämä riittää sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan vaatimusten noudattamiseksi. Kapasiteetti, joka vähennetään kokonaiskapasiteetista ennen vuorokausimarkkinoiden aikavälin kaupan käyttöön asetetun vähimmäiskapasiteetin laskemista, perustuu molempien siirtoverkonhaltijoiden seuraavaksi vuorokaudeksi tekemiin tuulivoiman tuotantoennusteisiin. Kapasiteetti, joka jää käyttämättä seuraavan vuorokauden kapasiteetin jakamisen jälkeen, olisi asetettava päivänsisäisten markkinoiden käyttöön. |
| --- | --- |

(12)

Jos tuulivoiman siirtämiseen rantaan tarvitaan 400 megawatin siirtokapasiteetista jo 320 megawattia, poikkeuspyynnön mukaan 16 artiklan 8 kohdan vaatimuksia sovelletaan vain 80 megawattiin. Tämä tarkoittaa, että jos alueiden välisen kaupan käyttöön asetetaan vähintään 70 prosenttia 80 megawatista, Saksan ja Tanskan viranomaisten mukaan pitäisi katsoa, että tämä riittää sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan vaatimusten noudattamiseksi. Kapasiteetti, joka vähennetään kokonaiskapasiteetista ennen vuorokausimarkkinoiden aikavälin kaupan käyttöön asetetun vähimmäiskapasiteetin laskemista, perustuu molempien siirtoverkonhaltijoiden seuraavaksi vuorokaudeksi tekemiin tuulivoiman tuotantoennusteisiin. Kapasiteetti, joka jää käyttämättä seuraavan vuorokauden kapasiteetin jakamisen jälkeen, olisi asetettava päivänsisäisten markkinoiden käyttöön.

| (13) | Kuten pyynnössä todetaan, tämä lähestymistapa sisältyy tällä hetkellä kapasiteetin laskenta-alue Hansan laskentamenetelmiin vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden aikavälien osalta. KF CGS -hanke sijaitsee kapasiteetin laskenta-alue Hansalla. Hansa-alueen kansalliset sääntelyviranomaiset sopivat Hansa-alueen kapasiteetin laskentamenetelmistä 16 päivänä joulukuuta 2018. Alueen toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset eivät ole vielä pystyneet sopimaan kapasiteetin laskenta-alue Hansan kapasiteetin laskentamenetelmistä pitkää aikaväliä varten eivätkä päivitetyistä menetelmistä vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden aikavälejä varten. Tämä johtuu erityisesti siitä, että Kriegers Flakin rajayhdysjohdon kapasiteetin laskemista koskevasta lähestymistavasta ei ole päästy sopuun. Siksi sopimuksen saavuttamista koskevaa määräaikaa jatkettiin siinä toivossa, että tämä poikkeusmenettely selventää asiaa (4). |
| --- | --- |

(13)

Kuten pyynnössä todetaan, tämä lähestymistapa sisältyy tällä hetkellä kapasiteetin laskenta-alue Hansan laskentamenetelmiin vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden aikavälien osalta. KF CGS -hanke sijaitsee kapasiteetin laskenta-alue Hansalla. Hansa-alueen kansalliset sääntelyviranomaiset sopivat Hansa-alueen kapasiteetin laskentamenetelmistä 16 päivänä joulukuuta 2018. Alueen toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset eivät ole vielä pystyneet sopimaan kapasiteetin laskenta-alue Hansan kapasiteetin laskentamenetelmistä pitkää aikaväliä varten eivätkä päivitetyistä menetelmistä vuorokausimarkkinoiden ja päivänsisäisten markkinoiden aikavälejä varten. Tämä johtuu erityisesti siitä, että Kriegers Flakin rajayhdysjohdon kapasiteetin laskemista koskevasta lähestymistavasta ei ole päästy sopuun. Siksi sopimuksen saavuttamista koskevaa määräaikaa jatkettiin siinä toivossa, että tämä poikkeusmenettely selventää asiaa (4).

4

3.2   Sähköasetuksen 12, 14, 15 ja 16 artikla

Sähköasetuksen 12, 14, 15 ja 16 artikla

| (14) | Sähköasetuksen 12, 14, 15 ja 16 artiklassa viitataan useaan otteeseen 16 artiklan 8 kohdassa säädettyyn käytettävissä olevan kapasiteetin vähimmäistasoon. Saksan ja Tanskan viranomaiset pyytävät poikkeusta, jonka perusteella kyseisissä artikloissa tarkoitettu kapasiteetin vähimmäistaso vastaa edellä kuvatulla tavalla laskettua vähimmäistasoa eli 70:tä prosenttia jäännöskapasiteetista. |
| --- | --- |

(14)

Sähköasetuksen 12, 14, 15 ja 16 artiklassa viitataan useaan otteeseen 16 artiklan 8 kohdassa säädettyyn käytettävissä olevan kapasiteetin vähimmäistasoon. Saksan ja Tanskan viranomaiset pyytävät poikkeusta, jonka perusteella kyseisissä artikloissa tarkoitettu kapasiteetin vähimmäistaso vastaa edellä kuvatulla tavalla laskettua vähimmäistasoa eli 70:tä prosenttia jäännöskapasiteetista.

| (15) | Komissio ei pidä näitä erillisinä poikkeuspyyntöinä. On tärkeä huomata, että sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdassa ei sallita sähköasetuksen 12 artiklaa koskevia poikkeuksia. Siinä määrin kuin poikkeaminen 16 artiklan 8 kohdasta johtaa kapasiteetin vähimmäistason laskemiseen eri tavalla, kaikkia asetuksen sisältämiä viittauksia kyseiseen vähimmäistasoon olisi kuitenkin pidettävä viittauksina poikkeusta koskevassa päätöksessä määritettyyn tasoon. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ei pidä näitä erillisinä poikkeuspyyntöinä. On tärkeä huomata, että sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdassa ei sallita sähköasetuksen 12 artiklaa koskevia poikkeuksia. Siinä määrin kuin poikkeaminen 16 artiklan 8 kohdasta johtaa kapasiteetin vähimmäistason laskemiseen eri tavalla, kaikkia asetuksen sisältämiä viittauksia kyseiseen vähimmäistasoon olisi kuitenkin pidettävä viittauksina poikkeusta koskevassa päätöksessä määritettyyn tasoon.

3.3   Verkkosäännöt ja suuntaviivat

Verkkosäännöt ja suuntaviivat

| (16) | Pyynnön perusteella poikkeus on otettava huomioon myös kapasiteetinlaskentaprosesseissa, joista säädetään kapasiteetin jakamista ja ylikuormituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) 2015/1222 (5), pitkän aikavälin kapasiteetin jakamista koskevista suuntaviivoista annetussa komission asetuksessa (EU) 2016/1719 (6) sekä sähköjärjestelmän tasehallintaa koskevista suuntaviivoista komission asetuksessa (EU) 2017/2195 (7). Siinä määrin kuin pyydetään poikkeamista näissä komission asetuksissa vahvistetuista menetelmistä, pyyntöjä ei pidetä erillisinä poikkeuspyyntöinä, vaan niiden katsotaan liittyvän olennaisesti sähköasetuksesta poikkeamista koskevaan pyyntöön. Siinä määrin kuin jotakin sähköasetuksen säännöstä ei poikkeuksen vuoksi sovelleta tai sovelletaan vain osittain, myöskään sähköasetuksen kyseiseen säännökseen viittaavan tai siihen perustuvan alemman tason lainsäädännön nojalla hyväksyttyjä menetelmiä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(16)

Pyynnön perusteella poikkeus on otettava huomioon myös kapasiteetinlaskentaprosesseissa, joista säädetään kapasiteetin jakamista ja ylikuormituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) 2015/1222 (5), pitkän aikavälin kapasiteetin jakamista koskevista suuntaviivoista annetussa komission asetuksessa (EU) 2016/1719 (6) sekä sähköjärjestelmän tasehallintaa koskevista suuntaviivoista komission asetuksessa (EU) 2017/2195 (7). Siinä määrin kuin pyydetään poikkeamista näissä komission asetuksissa vahvistetuista menetelmistä, pyyntöjä ei pidetä erillisinä poikkeuspyyntöinä, vaan niiden katsotaan liittyvän olennaisesti sähköasetuksesta poikkeamista koskevaan pyyntöön. Siinä määrin kuin jotakin sähköasetuksen säännöstä ei poikkeuksen vuoksi sovelleta tai sovelletaan vain osittain, myöskään sähköasetuksen kyseiseen säännökseen viittaavan tai siihen perustuvan alemman tason lainsäädännön nojalla hyväksyttyjä menetelmiä ei sovelleta.

5

6

7

| (17) | Poikkeuspyynnössä esitetään myös, että kapasiteetin varauksen pitkän aikavälin markkinoilla tulee perustua kapasiteettiin, joka jää yli sen jälkeen, kun siitä on vähennetty käyttöön otettujen tuulivoimaloiden kapasiteetti. Kapasiteetin varauksen muissa markkina-aikayksiköissä tulee perustua kapasiteettiin, joka jää yli ennustetun tuulivoimatehon syötön jälkeen. Pyynnössä esitetään, että merituulipuistojen (joiden katsotaan viittaavan vain Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistoihin) tuotannon rajoittamista, joka johtuu rajat ylittävän kapasiteetin varaamisesta alueiden väliseen kaupankäyntiin, vältetään kaikissa markkina-aikayksiköissä. Komissio katsoo kuitenkin, että tämä pyyntö on muiden pyydettyjen poikkeusten ja kuvatun kapasiteetin laskemista ja jakamista koskevan lähestymistavan tarkoitettu seuraus eikä erillisiä poikkeuksia koskeva pyyntö. Pyynnössä esitetään nimenomaisesti, että jaettavan kapasiteetin olisi oltava vakaa, mikä tarkoittaa, että jaettua siirtokapasiteettia ei rajoiteta merituulipuistojen tuotannon rajoittamisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Poikkeuspyynnössä esitetään myös, että kapasiteetin varauksen pitkän aikavälin markkinoilla tulee perustua kapasiteettiin, joka jää yli sen jälkeen, kun siitä on vähennetty käyttöön otettujen tuulivoimaloiden kapasiteetti. Kapasiteetin varauksen muissa markkina-aikayksiköissä tulee perustua kapasiteettiin, joka jää yli ennustetun tuulivoimatehon syötön jälkeen. Pyynnössä esitetään, että merituulipuistojen (joiden katsotaan viittaavan vain Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistoihin) tuotannon rajoittamista, joka johtuu rajat ylittävän kapasiteetin varaamisesta alueiden väliseen kaupankäyntiin, vältetään kaikissa markkina-aikayksiköissä. Komissio katsoo kuitenkin, että tämä pyyntö on muiden pyydettyjen poikkeusten ja kuvatun kapasiteetin laskemista ja jakamista koskevan lähestymistavan tarkoitettu seuraus eikä erillisiä poikkeuksia koskeva pyyntö. Pyynnössä esitetään nimenomaisesti, että jaettavan kapasiteetin olisi oltava vakaa, mikä tarkoittaa, että jaettua siirtokapasiteettia ei rajoiteta merituulipuistojen tuotannon rajoittamisen estämiseksi.

3.4   Pyydetyn poikkeuksen kesto

Pyydetyn poikkeuksen kesto

| (18) | Poikkeuspyynnössä pyydetään, että poikkeus tulee voimaan KF CGS:n käyttöönoton yhteydessä, jonka odotetaan tapahtuvan vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, ja että sitä sovelletaan ”niin kauan kuin Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistot ovat liitettyinä KF CGS:ään”. Myöhemmin pyynnössä todetaan, että poikkeuksen tulisi kestää ”niin kauan kuin nämä merituulipuistot ovat toiminnassa ja liitettyinä verkkoon”. |
| --- | --- |

(18)

Poikkeuspyynnössä pyydetään, että poikkeus tulee voimaan KF CGS:n käyttöönoton yhteydessä, jonka odotetaan tapahtuvan vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, ja että sitä sovelletaan ”niin kauan kuin Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistot ovat liitettyinä KF CGS:ään”. Myöhemmin pyynnössä todetaan, että poikkeuksen tulisi kestää ”niin kauan kuin nämä merituulipuistot ovat toiminnassa ja liitettyinä verkkoon”.

| (19) | Komissio katsoo, että tämä tarkoittaa tuulipuistoja sellaisina kuin ne jo ovat nykyisellään olemassa tai Kriegers Flak -tuulipuiston osalta sellaisena kuin sen on suunniteltu olevan toiminnassa lähitulevaisuudessa. Vaikka uudet tuulipuistot olisivat nykyisten puistojen jatkoinvestointeja, niiden ennustettua tuotantoa ei näin ollen vähennettäisi kokonaissiirtokapasiteetista ennen jäännöskapasiteetin laskemista. |
| --- | --- |

(19)

Komissio katsoo, että tämä tarkoittaa tuulipuistoja sellaisina kuin ne jo ovat nykyisellään olemassa tai Kriegers Flak -tuulipuiston osalta sellaisena kuin sen on suunniteltu olevan toiminnassa lähitulevaisuudessa. Vaikka uudet tuulipuistot olisivat nykyisten puistojen jatkoinvestointeja, niiden ennustettua tuotantoa ei näin ollen vähennettäisi kokonaissiirtokapasiteetista ennen jäännöskapasiteetin laskemista.

4.   KUULEMISEN AIKANA VASTAANOTETUT HUOMAUTUKSET

KUULEMISEN AIKANA VASTAANOTETUT HUOMAUTUKSET

| (20) | Komissio vastaanotti kuulemisen aikana huomautuksia viideltä eri sidosryhmältä sekä yhdeltä jäsenvaltiolta.






  — | Neljä kuudesta huomautuksesta oli puoltavia tai niissä suhtauduttiin vähintään ymmärtäväisesti pyydettyyn poikkeukseen, vaikkakin kahdessa näistä huomautuksista pyydettiin poikkeuksen keston selkeää rajoittamista ja yhdessä niistä toivottiin hankkeen pikaista mukauttamista EU:n lainsäädäntökehykseen. Viidennessä huomautuksessa ei kommentoitu varsinaista poikkeuspyyntöä, kun taas kuudennessa kannatettiin poikkeuksen hylkäämistä tai seuraavaksi parhaana ratkaisuna lyhyen aikarajoituksen asettamista poikkeukselle. |
| --- | --- | --- |

(20)

Komissio vastaanotti kuulemisen aikana huomautuksia viideltä eri sidosryhmältä sekä yhdeltä jäsenvaltiolta.

—

Neljä kuudesta huomautuksesta oli puoltavia tai niissä suhtauduttiin vähintään ymmärtäväisesti pyydettyyn poikkeukseen, vaikkakin kahdessa näistä huomautuksista pyydettiin poikkeuksen keston selkeää rajoittamista ja yhdessä niistä toivottiin hankkeen pikaista mukauttamista EU:n lainsäädäntökehykseen. Viidennessä huomautuksessa ei kommentoitu varsinaista poikkeuspyyntöä, kun taas kuudennessa kannatettiin poikkeuksen hylkäämistä tai seuraavaksi parhaana ratkaisuna lyhyen aikarajoituksen asettamista poikkeukselle.

| — | Mahdollisen poikkeuksen keston osalta neljästä poikkeuksen myöntämistä puoltavasta huomautuksesta kahdessa esitettiin, että poikkeus kattaisi liitettyjen tuulipuistojen koko käyttöiän, kun taas yhdessä niistä pyydettiin poikkeuksen keston määrittämistä mutta ei ehdotettu konkreettista kestoa. Yhdessä pyydettiin poikkeuksen määrittämistä tilapäiseksi ja annettiin esimerkkinä keston rajoittaminen viiteen vuoteen, jotta KF CGS -verkkoa varten voidaan kehittää offshore-tarjousalue. |
| --- | --- |

—

Mahdollisen poikkeuksen keston osalta neljästä poikkeuksen myöntämistä puoltavasta huomautuksesta kahdessa esitettiin, että poikkeus kattaisi liitettyjen tuulipuistojen koko käyttöiän, kun taas yhdessä niistä pyydettiin poikkeuksen keston määrittämistä mutta ei ehdotettu konkreettista kestoa. Yhdessä pyydettiin poikkeuksen määrittämistä tilapäiseksi ja annettiin esimerkkinä keston rajoittaminen viiteen vuoteen, jotta KF CGS -verkkoa varten voidaan kehittää offshore-tarjousalue.

| — | Viidessä kuudesta huomautuksesta korostettiin, että vaikka (ehdollinen) tilapäistä poikkeusta koskeva päätös voi olla perusteltu tarkasteltavan tapauksen ainutlaatuisten ominaispiirteiden vuoksi, poikkeukset eivät ole sopiva vaihtoehto sille, että määritetään laajempi sääntelykehys kestävän sääntelyratkaisun varmistamiseksi. Kestävästä sääntelyratkaisusta olisi hyötyä tuleville hybridihankkeille, mutta se voisi myös mahdollistaa poikkeuksen korvaamisen tietyn ajan jälkeen; tämä on tarpeen, jotta voidaan sopia KF CGS:ää koskevien sopimusten sääntelykohtelusta ja mahdollisesta uudelleenneuvottelusta. Kuudennessa huomautuksessa todettiin, että sääntelykehyksessä on tapahtunut muutoksia, mutta korostettiin, että pitkän aikavälin hankkeissa on luonnollista, että hankkeen keston aikana tapahtuu joitakin sääntelymuutoksia. |
| --- | --- |

—

Viidessä kuudesta huomautuksesta korostettiin, että vaikka (ehdollinen) tilapäistä poikkeusta koskeva päätös voi olla perusteltu tarkasteltavan tapauksen ainutlaatuisten ominaispiirteiden vuoksi, poikkeukset eivät ole sopiva vaihtoehto sille, että määritetään laajempi sääntelykehys kestävän sääntelyratkaisun varmistamiseksi. Kestävästä sääntelyratkaisusta olisi hyötyä tuleville hybridihankkeille, mutta se voisi myös mahdollistaa poikkeuksen korvaamisen tietyn ajan jälkeen; tämä on tarpeen, jotta voidaan sopia KF CGS:ää koskevien sopimusten sääntelykohtelusta ja mahdollisesta uudelleenneuvottelusta. Kuudennessa huomautuksessa todettiin, että sääntelykehyksessä on tapahtunut muutoksia, mutta korostettiin, että pitkän aikavälin hankkeissa on luonnollista, että hankkeen keston aikana tapahtuu joitakin sääntelymuutoksia.

| — | Kahdessa huomautuksessa käsiteltiin myös tällaisen kestävän sääntelyratkaisun sisältöä, joka ei kuulu tämän poikkeusta koskevan päätöksen soveltamisalaan, ja korostettiin, että tukea olisi annettava suoraan markkinapohjaisesti (kuten huutokaupoilla) eikä välillisesti keinotekoisen korkeilla sähköhinnoilla tai käytön erityiskohtelulla, kuten ajojärjestyksessä etusijalle asettamisella ja tasevastuun puuttumisella. Yhdessä huomautuksessa sääntelyratkaisua käsiteltiin vieläkin tarkemmin ja tuettiin offshore-tarjousalueita lupaavana ratkaisuna, jota voitaisiin soveltaa myös KF CGS:ään tulevaisuudessa. Huomautuksessa korostettiin, että markkinoiden suunnittelussa ei pitäisi kohdella maalla ja merellä tapahtuvaa tuotantoa eri tavalla, mutta todettiin samalla, että offshore-tarjousalueiden vaikutuksia jakeluun on arvioitava tarkemmin. |
| --- | --- |

—

Kahdessa huomautuksessa käsiteltiin myös tällaisen kestävän sääntelyratkaisun sisältöä, joka ei kuulu tämän poikkeusta koskevan päätöksen soveltamisalaan, ja korostettiin, että tukea olisi annettava suoraan markkinapohjaisesti (kuten huutokaupoilla) eikä välillisesti keinotekoisen korkeilla sähköhinnoilla tai käytön erityiskohtelulla, kuten ajojärjestyksessä etusijalle asettamisella ja tasevastuun puuttumisella. Yhdessä huomautuksessa sääntelyratkaisua käsiteltiin vieläkin tarkemmin ja tuettiin offshore-tarjousalueita lupaavana ratkaisuna, jota voitaisiin soveltaa myös KF CGS:ään tulevaisuudessa. Huomautuksessa korostettiin, että markkinoiden suunnittelussa ei pitäisi kohdella maalla ja merellä tapahtuvaa tuotantoa eri tavalla, mutta todettiin samalla, että offshore-tarjousalueiden vaikutuksia jakeluun on arvioitava tarkemmin.

5.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| (21) | Sähköasetuksen 64 artiklan mukaan poikkeus 3 ja 6 artiklan, 7 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 1 ja 4 kohdan, 9, 10 ja 11 artiklan, 14–17 artiklan, 19–27 artiklan, 35–47 artiklan ja 51 artiklan asiaankuuluvista säännöksistä voidaan myöntää, jos jäsenvaltio (tai jäsenvaltiot; tässä tapauksessa Tanska ja Saksa) voi osoittaa, että pienten erillisten verkkojen tai pienten liitettyjen verkkojen käytössä on huomattavia ongelmia. |
| --- | --- |

(21)

Sähköasetuksen 64 artiklan mukaan poikkeus 3 ja 6 artiklan, 7 artiklan 1 kohdan, 8 artiklan 1 ja 4 kohdan, 9, 10 ja 11 artiklan, 14–17 artiklan, 19–27 artiklan, 35–47 artiklan ja 51 artiklan asiaankuuluvista säännöksistä voidaan myöntää, jos jäsenvaltio (tai jäsenvaltiot; tässä tapauksessa Tanska ja Saksa) voi osoittaa, että pienten erillisten verkkojen tai pienten liitettyjen verkkojen käytössä on huomattavia ongelmia.

| (22) | Syrjäisimpiä alueita lukuun ottamatta poikkeuksen on oltava kestoltaan rajoitettu, ja siihen sovelletaan ehtoja, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin. |
| --- | --- |

(22)

Syrjäisimpiä alueita lukuun ottamatta poikkeuksen on oltava kestoltaan rajoitettu, ja siihen sovelletaan ehtoja, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin.

| (23) | Poikkeuksessa on lisäksi pyrittävä varmistamaan, ettei se haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa. |
| --- | --- |

(23)

Poikkeuksessa on lisäksi pyrittävä varmistamaan, ettei se haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa.

5.1   Pieni erillinen tai pieni liitetty verkko

Pieni erillinen tai pieni liitetty verkko

| (24) | Sähköasetuksessa ei säädetä yleisistä ja automaattisista pieniä erillisiä tai pieniä liitettyjä verkkoja koskevista poikkeuksista. Asetuksessa oletetaan näin ollen, että vaikka EU:n sähköverkkojen koossa ja teknisissä ominaisuuksissa on suuria eroja, kaikki tällaiset verkot voivat ja niiden pitäisi toimia koko sääntelykehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Sähköasetuksessa ei säädetä yleisistä ja automaattisista pieniä erillisiä tai pieniä liitettyjä verkkoja koskevista poikkeuksista. Asetuksessa oletetaan näin ollen, että vaikka EU:n sähköverkkojen koossa ja teknisissä ominaisuuksissa on suuria eroja, kaikki tällaiset verkot voivat ja niiden pitäisi toimia koko sääntelykehyksen mukaisesti.

| (25) | Tämä olettama voidaan kuitenkin kumota, mikä tarkoittaa, että sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdan nojalla voidaan poiketa tietyistä sähköasetuksen säännöksistä, jos jäsenvaltiot osoittavat muun muassa, että näiden säännösten soveltaminen pieniin erillisiin verkkoihin voisi aiheuttaa huomattavia ongelmia erityisesti maantieteellisten olosuhteiden tai kyseisten verkkojen kannalta olennaisten kysyntäprofiilien vuoksi. Näin on esimerkiksi katsottu olevan tiettyjen pienten ja syrjäisten Välimeren saarten kohdalla, joilla kysyntä on erittäin vähäistä talvella mutta kasvaa merkittävästi lyhyiden matkailusesonkien aikana (8). |
| --- | --- |

(25)

Tämä olettama voidaan kuitenkin kumota, mikä tarkoittaa, että sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdan nojalla voidaan poiketa tietyistä sähköasetuksen säännöksistä, jos jäsenvaltiot osoittavat muun muassa, että näiden säännösten soveltaminen pieniin erillisiin verkkoihin voisi aiheuttaa huomattavia ongelmia erityisesti maantieteellisten olosuhteiden tai kyseisten verkkojen kannalta olennaisten kysyntäprofiilien vuoksi. Näin on esimerkiksi katsottu olevan tiettyjen pienten ja syrjäisten Välimeren saarten kohdalla, joilla kysyntä on erittäin vähäistä talvella mutta kasvaa merkittävästi lyhyiden matkailusesonkien aikana (8).

8

| (26) | Erillisten verkkojen lisäksi sähköasetuksessa säädetään mahdollisuudesta myöntää poikkeuksia myös pienille liitetyille verkoille. Tämä herättää kysymyksen siitä, mitä sähköasetuksen 64 artiklassa tarkoitetaan verkolla. Tähän mennessä kaikki komission päätökset erillisiä verkkoja koskevien poikkeusten myöntämisestä koskevat saaria. Sähköasetuksen 64 artiklassa mainitaan nimenomaisesti vain Kyproksen verkko. Kypros on saari, jonka siirtoverkkoa ei ole tällä hetkellä liitetty muiden jäsenvaltioiden siirtoverkkoihin. Tämä viittaa siihen, että myös lainsäätäjän mielessä olivat todennäköisesti saaret, kun artiklaan sisällytettiin pieniä erillisiä tai pieniä liitettyjä verkkoja koskeva poikkeusmahdollisuus. |
| --- | --- |

(26)

Erillisten verkkojen lisäksi sähköasetuksessa säädetään mahdollisuudesta myöntää poikkeuksia myös pienille liitetyille verkoille. Tämä herättää kysymyksen siitä, mitä sähköasetuksen 64 artiklassa tarkoitetaan verkolla. Tähän mennessä kaikki komission päätökset erillisiä verkkoja koskevien poikkeusten myöntämisestä koskevat saaria. Sähköasetuksen 64 artiklassa mainitaan nimenomaisesti vain Kyproksen verkko. Kypros on saari, jonka siirtoverkkoa ei ole tällä hetkellä liitetty muiden jäsenvaltioiden siirtoverkkoihin. Tämä viittaa siihen, että myös lainsäätäjän mielessä olivat todennäköisesti saaret, kun artiklaan sisällytettiin pieniä erillisiä tai pieniä liitettyjä verkkoja koskeva poikkeusmahdollisuus.

Erillisten

liitetyille

verkolla

| (27) | Termiä ’verkko’ ei kuitenkaan määritellä sähköasetuksessa eikä direktiivissä (EU) 2019/944, jäljempänä ’sähködirektiivi’. Sähködirektiivin 2 artiklan 42 alakohdassa määritellään kuitenkin termi ’pieni erillinen verkko’ ja 2 artiklan 43 alakohdassa ’pieni liitetty verkko’. Sähködirektiivin mukaan pienellä erillisellä verkolla tarkoitetaan ”mitä tahansa verkkoa, jossa kulutus oli alle 3 000 gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa alle viisi prosenttia vuosikulutuksesta on peräisin yhteenliittämisistä toisiin verkkoihin”, kun taas pienellä liitetyllä verkolla ”mitä tahansa verkkoa, jossa kulutus oli alle 3 000 gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa yli viisi prosenttia vuosikulutuksesta on peräisin yhteenliittämisistä toisiin verkkoihin”. |
| --- | --- |

(27)

Termiä ’verkko’ ei kuitenkaan määritellä sähköasetuksessa eikä direktiivissä (EU) 2019/944, jäljempänä ’sähködirektiivi’. Sähködirektiivin 2 artiklan 42 alakohdassa määritellään kuitenkin termi ’pieni erillinen verkko’ ja 2 artiklan 43 alakohdassa ’pieni liitetty verkko’. Sähködirektiivin mukaan pienellä erillisellä verkolla tarkoitetaan ”mitä tahansa verkkoa, jossa kulutus oli alle 3 000 gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa alle viisi prosenttia vuosikulutuksesta on peräisin yhteenliittämisistä toisiin verkkoihin”, kun taas pienellä liitetyllä verkolla ”mitä tahansa verkkoa, jossa kulutus oli alle 3 000 gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa yli viisi prosenttia vuosikulutuksesta on peräisin yhteenliittämisistä toisiin verkkoihin”.

| (28) | Ensinnäkin molemmissa määritelmissä oletetaan, että verkko on jotakin, jonka sisällä sähkön kulutusta voidaan mitata ja määritellä. Toisekseen se on jotakin, joka voidaan liittää yhteen muiden verkkojen kanssa. Lisäksi termi ’rajayhdysjohto’ määritellään sähködirektiivin 2 artiklan 39 alakohdassa (sähköasetuksesta poiketen) ”sähköverkkojen toisiinsa liittämiseen käytettäviksi välineiksi”. Tämän perusteella on selvää, että ”verkon” on oltava jotakin, joka i) voi sisältää kulutuspisteitä ja ii) voidaan yhdistää muihin verkkoihin sähkökaapelien välityksellä. Tämä vaikuttaa sulkevan pois sen, että useita päällekkäisiä ja yhteenkietoutuneita verkkoja pidetään yhtenä ”verkkona”. Yhden verkon on pikemminkin oltava selkeästi erotettavissa toisesta. Selkein erottava tekijä, jota komissio on myös käyttänyt tapauskäytännössään tähän mennessä (9), on yhden maantieteellisen alueen topologinen erottaminen toisesta alueesta; esimerkkeinä meri, joka erottaa saaren muista saarista ja mantereesta, ja vuoret. Lisäksi on selvää, että jonkin on pidettävä ”verkko” koossa ja että tuo verkko ei voi koostua useista täysin itsenäisistä, toisiinsa liittymättömistä elementeistä. Tämä tarkoittaa, että erillisten ja yhteenliittämättömien saarien ketju ei muodostaisi yhtä verkkoa vaan useita verkkoja. |
| --- | --- |

(28)

Ensinnäkin molemmissa määritelmissä oletetaan, että verkko on jotakin, jonka sisällä sähkön kulutusta voidaan mitata ja määritellä. Toisekseen se on jotakin, joka voidaan liittää yhteen muiden verkkojen kanssa. Lisäksi termi ’rajayhdysjohto’ määritellään sähködirektiivin 2 artiklan 39 alakohdassa (sähköasetuksesta poiketen) ”sähköverkkojen toisiinsa liittämiseen käytettäviksi välineiksi”. Tämän perusteella on selvää, että ”verkon” on oltava jotakin, joka i) voi sisältää kulutuspisteitä ja ii) voidaan yhdistää muihin verkkoihin sähkökaapelien välityksellä. Tämä vaikuttaa sulkevan pois sen, että useita päällekkäisiä ja yhteenkietoutuneita verkkoja pidetään yhtenä ”verkkona”. Yhden verkon on pikemminkin oltava selkeästi erotettavissa toisesta. Selkein erottava tekijä, jota komissio on myös käyttänyt tapauskäytännössään tähän mennessä (9), on yhden maantieteellisen alueen topologinen erottaminen toisesta alueesta; esimerkkeinä meri, joka erottaa saaren muista saarista ja mantereesta, ja vuoret. Lisäksi on selvää, että jonkin on pidettävä ”verkko” koossa ja että tuo verkko ei voi koostua useista täysin itsenäisistä, toisiinsa liittymättömistä elementeistä. Tämä tarkoittaa, että erillisten ja yhteenliittämättömien saarien ketju ei muodostaisi yhtä verkkoa vaan useita verkkoja.

9

| (29) | Tarkasteltavassa tapauksessa KF CGS:ään kuuluva kaapelien yhteenliittämä alue sijaitsee keskellä merta. Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistot sijaitsevat Kriegers Flakin riutalla tai sen lähellä, kun taas Baltic 1 -tuulipuisto sijaitsee riutan ja Saksan rannikon välissä. Itämeri erottaa näin ollen tuulipuistot selvästi mantereesta. Meri kuitenkin erottaa myös tuulipuistot toisistaan. Vaikka puistot on liitetty keskenään kaapeleilla, tämä ei poikkea mitenkään puistojen liittämisestä mantereen verkkoihin. |
| --- | --- |

(29)

Tarkasteltavassa tapauksessa KF CGS:ään kuuluva kaapelien yhteenliittämä alue sijaitsee keskellä merta. Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistot sijaitsevat Kriegers Flakin riutalla tai sen lähellä, kun taas Baltic 1 -tuulipuisto sijaitsee riutan ja Saksan rannikon välissä. Itämeri erottaa näin ollen tuulipuistot selvästi mantereesta. Meri kuitenkin erottaa myös tuulipuistot toisistaan. Vaikka puistot on liitetty keskenään kaapeleilla, tämä ei poikkea mitenkään puistojen liittämisestä mantereen verkkoihin.

| (30) | KF CGS -verkko muodostaa kuitenkin kokonaisuuden, jota pitää koossa yhteinen käyttö rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikön välityksellä. Päähallintayksikkö toimii monin tavoin erillisenä verkonhaltijana, joka laskee kapasiteetin automaattisesti, ehdottaa korjaustoimia ylikuormituksen yhteydessä, toteuttaa toimenpiteitä jännitteen stabiilisuuden varmistamiseksi ja ostaa vastakauppaan liittyviä palveluja. Sen toimintaa valvovat verkonhaltijat eli kaksi verkkoelementit omistavaa siirtoverkonhaltijaa. Näin ollen KF CGS:n erottaa muista verkoista meri, ja sen pitävät koossa yhtenä verkkona yhteinen käyttösuunnitelma ja yhteinen käyttötoiminto. Lisäksi KF CGS ei ole päällekkäinen muiden verkkojen kanssa, eikä voida katsoa, että yksittäiset tuulipuistot muodostavat erilliset verkot. Kumpikaan kahdesta siirtoverkonhaltijasta ei voi yksipuolisesti määrätä KF CGS:n verkkoelementeistä. |
| --- | --- |

(30)

KF CGS -verkko muodostaa kuitenkin kokonaisuuden, jota pitää koossa yhteinen käyttö rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikön välityksellä. Päähallintayksikkö toimii monin tavoin erillisenä verkonhaltijana, joka laskee kapasiteetin automaattisesti, ehdottaa korjaustoimia ylikuormituksen yhteydessä, toteuttaa toimenpiteitä jännitteen stabiilisuuden varmistamiseksi ja ostaa vastakauppaan liittyviä palveluja. Sen toimintaa valvovat verkonhaltijat eli kaksi verkkoelementit omistavaa siirtoverkonhaltijaa. Näin ollen KF CGS:n erottaa muista verkoista meri, ja sen pitävät koossa yhtenä verkkona yhteinen käyttösuunnitelma ja yhteinen käyttötoiminto. Lisäksi KF CGS ei ole päällekkäinen muiden verkkojen kanssa, eikä voida katsoa, että yksittäiset tuulipuistot muodostavat erilliset verkot. Kumpikaan kahdesta siirtoverkonhaltijasta ei voi yksipuolisesti määrätä KF CGS:n verkkoelementeistä.

erottaa muista verkoista meri

pitävät koossa yhtenä verkkona yhteinen käyttösuunnitelma ja yhteinen käyttötoiminto

| (31) | Näin ollen KF CGS muodostaa yhdessä siihen liitettyjen tuulipuistojen kanssa verkon sähköasetuksen 64 artiklan merkityksessä. |
| --- | --- |

(31)

Näin ollen KF CGS muodostaa yhdessä siihen liitettyjen tuulipuistojen kanssa verkon sähköasetuksen 64 artiklan merkityksessä.

| (32) | KF CGS on myös selvästi ”pieni” verkko. Vasta rakennettujen verkkojen osalta ei tietenkään voida tarkastella kulutusta vuonna 1996. Kyseinen vertailuvuosi on edelleen peräisin ensimmäisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston sähködirektiivistä 96/92/EY (10), ja raja-arvo on edelleen 2 500 gigawattituntia. Se on säilytetty vertailukohtana myöhempinä vuosina, jotta estetään verkkoja muuttamasta tilaansa vuotuisten kulutuslukujen muutosten perusteella. |
| --- | --- |

(32)

KF CGS on myös selvästi ”pieni” verkko. Vasta rakennettujen verkkojen osalta ei tietenkään voida tarkastella kulutusta vuonna 1996. Kyseinen vertailuvuosi on edelleen peräisin ensimmäisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston sähködirektiivistä 96/92/EY (10), ja raja-arvo on edelleen 2 500 gigawattituntia. Se on säilytetty vertailukohtana myöhempinä vuosina, jotta estetään verkkoja muuttamasta tilaansa vuotuisten kulutuslukujen muutosten perusteella.

10

| (33) | Siinä vaiheessa, kun uusi verkko on valmis ja kokonaan käytössä, sen kulutusta kyseisenä ajankohtana on käytettävä perustana määritettäessä, onko verkko ”pieni”. Näin on KF CGS:n kohdalla. KF CGS -verkossa ei ole merkittävää kulutusta, vaan sen kokonaiskulutuksen arvioidaan olevan noin 90 gigawattituntia verkkohävikki mukaan luettuna. Kulutuksen ei myöskään odoteta kasvavan merkittävästi lähitulevaisuudessa (esim. vedyn tuotannon vuoksi). Vaikka sähködirektiivin 2 artiklan 42 ja 43 alakohta saattavat viitata siihen, että käsite ”pienet verkot” on yhteydessä ihmisistä aiheutuvaan kulutukseen ja rajoittuu siten asuttuihin saariin, komissio katsoo, että kotitalouksien tai teollisuuden kysynnän puute ei tarkoita, ettei verkko voisi olla ”pieni verkko”. Lisäksi koska vähimmäistason raja-arvoa ei ole, ihmisten käyttöön tarkoitetun kulutuksen edellyttäminen verkon sisällä ei muodostaisi merkityksellistä erotteluperustetta. Vaikka pieniä verkkoja koskevien komission päätösten tavoitteena on pääasiassa ratkaista erityiset haasteet, jotka liittyvät vakaisiin ja kilpailukykyisiin toimituksiin verkkoon kuuluville asukkaille, asetuksen sanamuoto ei rajoita poikkeusmahdollisuutta tällaisiin ongelmiin. Itse asiassa koska artiklassa viitataan huomattaviin ongelmiin verkon ”käytössä”, nämä ongelmat voivat yhtä hyvin sijaita verkon ja verkossa sijaitsevan tuotannon välisessä vuorovaikutuksessa kuin verkon ja kysynnän välisessä vuorovaikutuksessa. |
| --- | --- |

(33)

Siinä vaiheessa, kun uusi verkko on valmis ja kokonaan käytössä, sen kulutusta kyseisenä ajankohtana on käytettävä perustana määritettäessä, onko verkko ”pieni”. Näin on KF CGS:n kohdalla. KF CGS -verkossa ei ole merkittävää kulutusta, vaan sen kokonaiskulutuksen arvioidaan olevan noin 90 gigawattituntia verkkohävikki mukaan luettuna. Kulutuksen ei myöskään odoteta kasvavan merkittävästi lähitulevaisuudessa (esim. vedyn tuotannon vuoksi). Vaikka sähködirektiivin 2 artiklan 42 ja 43 alakohta saattavat viitata siihen, että käsite ”pienet verkot” on yhteydessä ihmisistä aiheutuvaan kulutukseen ja rajoittuu siten asuttuihin saariin, komissio katsoo, että kotitalouksien tai teollisuuden kysynnän puute ei tarkoita, ettei verkko voisi olla ”pieni verkko”. Lisäksi koska vähimmäistason raja-arvoa ei ole, ihmisten käyttöön tarkoitetun kulutuksen edellyttäminen verkon sisällä ei muodostaisi merkityksellistä erotteluperustetta. Vaikka pieniä verkkoja koskevien komission päätösten tavoitteena on pääasiassa ratkaista erityiset haasteet, jotka liittyvät vakaisiin ja kilpailukykyisiin toimituksiin verkkoon kuuluville asukkaille, asetuksen sanamuoto ei rajoita poikkeusmahdollisuutta tällaisiin ongelmiin. Itse asiassa koska artiklassa viitataan huomattaviin ongelmiin verkon ”käytössä”, nämä ongelmat voivat yhtä hyvin sijaita verkon ja verkossa sijaitsevan tuotannon välisessä vuorovaikutuksessa kuin verkon ja kysynnän välisessä vuorovaikutuksessa.

| (34) | Lopuksi KF CGS, joka itsessään tarjoaa merkittävän yhteenliittämiskapasiteetin, on selvästi ”liitetty”. |
| --- | --- |

(34)

Lopuksi KF CGS, joka itsessään tarjoaa merkittävän yhteenliittämiskapasiteetin, on selvästi ”liitetty”.

| (35) | KF CGS on näin ollen pieni liitetty verkko sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdan a alakohdan merkityksessä. |
| --- | --- |

(35)

KF CGS on näin ollen pieni liitetty verkko sähköasetuksen 64 artiklan 1 kohdan a alakohdan merkityksessä.

5.2   Huomattava ongelma verkkojen käytössä

Huomattava ongelma verkkojen käytössä

5.2.1   Mitä huomattavalla ongelmalla tarkoitetaan?

Mitä huomattavalla ongelmalla tarkoitetaan?

| (36) | Sähköasetuksen 64 artiklan sanamuoto on erittäin laaja, sillä siinä todetaan, että ”verkkojen käytössä on huomattavia ongelmia”. Termiä ’huomattavia ongelmia’ ei määritellä oikeudellisesti, eikä komissio ole määritellyt sitä omassa päätöksentekokäytännössään. Avoimen muotoilun ansiosta komissio voi ottaa huomioon kaikki mahdolliset pienten verkkojen erityistilanteeseen liittyvät ongelmat edellyttäen, että ne ovat huomattavia eivätkä vain vähäpätöisiä. Ongelmissa voi olla merkittäviä eroja, jotka voivat johtua paitsi kyseisen verkon maantieteellisistä erityisominaisuuksista, tuotannosta ja kulutuksesta myös teknisestä kehityksestä (kuten sähkön varastointi ja pientuotanto). |
| --- | --- |

(36)

Sähköasetuksen 64 artiklan sanamuoto on erittäin laaja, sillä siinä todetaan, että ”verkkojen käytössä on huomattavia ongelmia”. Termiä ’huomattavia ongelmia’ ei määritellä oikeudellisesti, eikä komissio ole määritellyt sitä omassa päätöksentekokäytännössään. Avoimen muotoilun ansiosta komissio voi ottaa huomioon kaikki mahdolliset pienten verkkojen erityistilanteeseen liittyvät ongelmat edellyttäen, että ne ovat huomattavia eivätkä vain vähäpätöisiä. Ongelmissa voi olla merkittäviä eroja, jotka voivat johtua paitsi kyseisen verkon maantieteellisistä erityisominaisuuksista, tuotannosta ja kulutuksesta myös teknisestä kehityksestä (kuten sähkön varastointi ja pientuotanto).

| (37) | Aiemmissa päätöksissä ratkaistavat ongelmat liittyivät sosiaalisen koherenssin ja/tai tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseen mantereen ja saarten välillä tilanteessa, jossa saaren verkon käyttövarmuus edellytti lisätoimenpiteitä tai tarkoitti saarella merkittävästi suurempia kustannuksia mantereeseen verrattuna. Ilmaisua ”käyttö” ei näin ollen voida tulkita suppeassa merkityksessä esimerkiksi edellyttämällä, että verkon käyttövarmuus ei toteutuisi ilman poikkeusta. Sen sijaan ”ongelmien” on aina katsottu sisältävän myös tarkasteltavan verkon käyttäjille koituvat sosioekonomiset ongelmat (11). |
| --- | --- |

(37)

Aiemmissa päätöksissä ratkaistavat ongelmat liittyivät sosiaalisen koherenssin ja/tai tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseen mantereen ja saarten välillä tilanteessa, jossa saaren verkon käyttövarmuus edellytti lisätoimenpiteitä tai tarkoitti saarella merkittävästi suurempia kustannuksia mantereeseen verrattuna. Ilmaisua ”käyttö” ei näin ollen voida tulkita suppeassa merkityksessä esimerkiksi edellyttämällä, että verkon käyttövarmuus ei toteutuisi ilman poikkeusta. Sen sijaan ”ongelmien” on aina katsottu sisältävän myös tarkasteltavan verkon käyttäjille koituvat sosioekonomiset ongelmat (11).

11

| (38) | Lisäksi kyseessä olevien ongelmien on liityttävä verkon käyttöön. On siis vaikea kuvitella perustelua, joka perustuisi yksinomaan verkon ulkopuolella, kuten kansallisissa tukijärjestelmissä, aiheutuviin vaikutuksiin. Tämä ei sulje pois ”välillisten” vaikutusten merkitystä esimerkiksi verkon käyttövarmuuden kannalta. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi kyseessä olevien ongelmien on liityttävä verkon käyttöön. On siis vaikea kuvitella perustelua, joka perustuisi yksinomaan verkon ulkopuolella, kuten kansallisissa tukijärjestelmissä, aiheutuviin vaikutuksiin. Tämä ei sulje pois ”välillisten” vaikutusten merkitystä esimerkiksi verkon käyttövarmuuden kannalta.

verkon

5.2.2   KF CGS -verkko edelläkävijänä

KF CGS -verkko edelläkävijänä

| (39) | KF CGS -verkko on laatuaan ensimmäinen verkko, jossa yhdistetään kahdessa eri maassa sijaitsevien maanpäällisten verkkojen ja merituulipuistojen väliset liitäntäkaapelit, kyseiset merituulipuistot yhdistävä kaapeli, joka mahdollistaa molempien maanpäällisten verkkojen välisen sähkökaupan, kahden erilaisen synkronialueen välinen tasasähkömuuttaja-asema, kaksi eri jännitetasoa, jotka liitetään toisiinsa merellä sijaitsevan muuntajan välityksellä, sekä rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö, joka hallitsee itsenäisesti (molempien siirtoverkonhaltijoiden valvonnassa) eri verkkoelementtejä, käynnistää tarvittaessa vastakaupan tai tuotannon rajoittamisen ja määrittää tasasähkömuuttaja-aseman asetusarvot. |
| --- | --- |

(39)

KF CGS -verkko on laatuaan ensimmäinen verkko, jossa yhdistetään kahdessa eri maassa sijaitsevien maanpäällisten verkkojen ja merituulipuistojen väliset liitäntäkaapelit, kyseiset merituulipuistot yhdistävä kaapeli, joka mahdollistaa molempien maanpäällisten verkkojen välisen sähkökaupan, kahden erilaisen synkronialueen välinen tasasähkömuuttaja-asema, kaksi eri jännitetasoa, jotka liitetään toisiinsa merellä sijaitsevan muuntajan välityksellä, sekä rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö, joka hallitsee itsenäisesti (molempien siirtoverkonhaltijoiden valvonnassa) eri verkkoelementtejä, käynnistää tarvittaessa vastakaupan tai tuotannon rajoittamisen ja määrittää tasasähkömuuttaja-aseman asetusarvot.

| (40) | Ensimmäisen tällaisen verkon perustaminen on monimutkainen tehtävä, ja siihen liittyi merkittäviä haasteita. Hankkeen monimutkaisuuden vuoksi aika hankkeen suunnittelusta lopulliseen toteuttamiseen oli hyvin pitkä. |
| --- | --- |

(40)

Ensimmäisen tällaisen verkon perustaminen on monimutkainen tehtävä, ja siihen liittyi merkittäviä haasteita. Hankkeen monimutkaisuuden vuoksi aika hankkeen suunnittelusta lopulliseen toteuttamiseen oli hyvin pitkä.

| (41) | Komissio ja siirtoverkonhaltijat allekirjoittivat vuonna 2010 avustussopimuksen, jolla myönnettiin KF CGS -hankkeelle 150 miljoonaa euroa EU:n rahoitusta. Tuolloin sopimuksessa vahvistettiin, että KF CGS -verkon käyttö oli tarkoitus aloittaa kesäkuussa 2016. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ja siirtoverkonhaltijat allekirjoittivat vuonna 2010 avustussopimuksen, jolla myönnettiin KF CGS -hankkeelle 150 miljoonaa euroa EU:n rahoitusta. Tuolloin sopimuksessa vahvistettiin, että KF CGS -verkon käyttö oli tarkoitus aloittaa kesäkuussa 2016.

| (42) | Verkon luonne ensimmäisenä laatuaan tarkoitti kuitenkin, että verkon kokoonpanoa oli muutettava kesken hanketta. Alun perin tarkoituksena oli käyttää suurjännitteisiä tasasähkökaapeleita eli HVDC-kaapeleita. Suunnitellusta HVDC-offshore-lautasta olisi kuitenkin tullut noin 250 prosenttia odotettua kalliimpi (12), joten verkko oli suunniteltava uudelleen käyttämällä merenalaisia vaihtovirtakaapeleita. Tarkistettu avustussopimus allekirjoitettiin syyskuussa 2015. |
| --- | --- |

(42)

Verkon luonne ensimmäisenä laatuaan tarkoitti kuitenkin, että verkon kokoonpanoa oli muutettava kesken hanketta. Alun perin tarkoituksena oli käyttää suurjännitteisiä tasasähkökaapeleita eli HVDC-kaapeleita. Suunnitellusta HVDC-offshore-lautasta olisi kuitenkin tullut noin 250 prosenttia odotettua kalliimpi (12), joten verkko oli suunniteltava uudelleen käyttämällä merenalaisia vaihtovirtakaapeleita. Tarkistettu avustussopimus allekirjoitettiin syyskuussa 2015.

12

| (43) | Rakenteen muutos vähensi merkittävästi siirtokapasiteettia, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun siitä on vähennetty merituulipuistojen tuottaman tuulivoiman rantaan siirtämiseen tarvittava kapasiteetti. Tätä voidaan havainnollistaa vertaamalla kahta siirtorajoituksen hallintaa koskevaa esimerkkiä, jotka sisältyivät Energinet.dk:n komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä syyskuuta 2014 pitämiin esityksiin: |
| --- | --- |

(43)

Rakenteen muutos vähensi merkittävästi siirtokapasiteettia, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun siitä on vähennetty merituulipuistojen tuottaman tuulivoiman rantaan siirtämiseen tarvittava kapasiteetti. Tätä voidaan havainnollistaa vertaamalla kahta siirtorajoituksen hallintaa koskevaa esimerkkiä, jotka sisältyivät Energinet.dk:n komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä syyskuuta 2014 pitämiin esityksiin:

Image 3

Image 4

| (44) | Olettaen, että tuulituotanto on molemmissa skenaarioissa sama, KF CGS -verkon markkinoiden käyttöön asettama kapasiteetti oli näissä esimerkeissä Saksan suuntaan 830 megawattia vuoden 2012 hankesuunnitelmassa ja 230 megawattia vuoden 2014 hankesuunnitelmassa. Tuuliolosuhteet vaikuttavat kuitenkin huomattavasti hankesuunnitelmien väliseen todelliseen eroon (13). |
| --- | --- |

(44)

Olettaen, että tuulituotanto on molemmissa skenaarioissa sama, KF CGS -verkon markkinoiden käyttöön asettama kapasiteetti oli näissä esimerkeissä Saksan suuntaan 830 megawattia vuoden 2012 hankesuunnitelmassa ja 230 megawattia vuoden 2014 hankesuunnitelmassa. Tuuliolosuhteet vaikuttavat kuitenkin huomattavasti hankesuunnitelmien väliseen todelliseen eroon (13).

13

| (45) | Tämä merkittävä muutos hankkeen rakenteessa on osoitus hankkeen erityisestä haastavuudesta. Uudessa suunnitelmassa käytetään epätavallisen pitkiä vaihtovirtakaapeleita, ja vaihtovirtaliitännän kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Näin pitkään liitäntään käytettäisiin yleensä tasavirtateknologiaa (kuten alun perin suunniteltiin). Tämä aiheuttaa haasteita jännitteen stabiilisuudelle KF CGS -verkon sisällä. Haasteeseen vastaamiseksi on kehitetty rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö, joka seuraa ja valvoo KF CGS:n omaisuuseriä ja reagoi tarvittaessa (itsenäisesti mutta siirtoverkonhaltijoiden valvonnassa). |
| --- | --- |

(45)

Tämä merkittävä muutos hankkeen rakenteessa on osoitus hankkeen erityisestä haastavuudesta. Uudessa suunnitelmassa käytetään epätavallisen pitkiä vaihtovirtakaapeleita, ja vaihtovirtaliitännän kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Näin pitkään liitäntään käytettäisiin yleensä tasavirtateknologiaa (kuten alun perin suunniteltiin). Tämä aiheuttaa haasteita jännitteen stabiilisuudelle KF CGS -verkon sisällä. Haasteeseen vastaamiseksi on kehitetty rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö, joka seuraa ja valvoo KF CGS:n omaisuuseriä ja reagoi tarvittaessa (itsenäisesti mutta siirtoverkonhaltijoiden valvonnassa).

| (46) | Päähallintayksikkö voi muun muassa hankkia tarvittavat vastakauppamäärät ylikuormitustilanteissa. Tuulisissa olosuhteissa merituulipuistojen tuotanto veisi jo hyvin suuren osuuden kaapeleiden kapasiteetista. Jos tällaisissa tilanteissa edellytettäisiin korkeita kaupan vähimmäismääriä, suuria vastakauppamääriä syntyisi useammin. |
| --- | --- |

(46)

Päähallintayksikkö voi muun muassa hankkia tarvittavat vastakauppamäärät ylikuormitustilanteissa. Tuulisissa olosuhteissa merituulipuistojen tuotanto veisi jo hyvin suuren osuuden kaapeleiden kapasiteetista. Jos tällaisissa tilanteissa edellytettäisiin korkeita kaupan vähimmäismääriä, suuria vastakauppamääriä syntyisi useammin.

| (47) | Esimerkiksi tilanteissa, joissa hinta on korkeampi DE/LU-alueella kuin DK2-alueella, Saksan tuulipuistojen ja Saksan maanpäällisen verkon välinen liitäntäkaapeli ylikuormittuisi ja kaupan vähimmäismäärän varmistaminen tässä kaapelissa edellyttäisi vastakauppaa DE/LU-alueelta Tanskan suuntaan. Jos kaupan käyttöön olisi tällaisessa tilanteessa asetettava vähintään 70 prosenttia 400 megawatin kapasiteetista (eli 280 megawattia), kyseistä kapasiteettia käytettäisiin sähkön siirtämiseen DK2-alueelta (mahdollisesti Tanskan tai muiden Skandinavian maiden tuulivoimatuotannosta) DE/LU-alueelle. Tämä 280 megawatin lisäys ja DE/LU-tarjousalueella sijaitsevista Baltic 1- ja Baltic 2 -tuulipuistoista peräisin oleva tuulivoima ylittäisivät kuitenkin kyseisten tuulipuistojen ja Saksan rannikon välisen liitäntäkaapelin kapasiteetin. |
| --- | --- |

(47)

Esimerkiksi tilanteissa, joissa hinta on korkeampi DE/LU-alueella kuin DK2-alueella, Saksan tuulipuistojen ja Saksan maanpäällisen verkon välinen liitäntäkaapeli ylikuormittuisi ja kaupan vähimmäismäärän varmistaminen tässä kaapelissa edellyttäisi vastakauppaa DE/LU-alueelta Tanskan suuntaan. Jos kaupan käyttöön olisi tällaisessa tilanteessa asetettava vähintään 70 prosenttia 400 megawatin kapasiteetista (eli 280 megawattia), kyseistä kapasiteettia käytettäisiin sähkön siirtämiseen DK2-alueelta (mahdollisesti Tanskan tai muiden Skandinavian maiden tuulivoimatuotannosta) DE/LU-alueelle. Tämä 280 megawatin lisäys ja DE/LU-tarjousalueella sijaitsevista Baltic 1- ja Baltic 2 -tuulipuistoista peräisin oleva tuulivoima ylittäisivät kuitenkin kyseisten tuulipuistojen ja Saksan rannikon välisen liitäntäkaapelin kapasiteetin.

| (48) | Jotta tämä kapasiteetti voidaan asettaa käyttöön, tuulipuistojen tuotantoa olisi vähennettävä (kapasiteetin rajoittaminen / ajojärjestyksen muuttaminen alaspäin) tai verkonhaltijoiden olisi harjoitettava vastakauppaa (kaupattava sähköä DE/LU-alueelta DK2-alueelle). Molemmat lähestymistavat vähentäisivät fyysistä virtausta kaapelissa ja estäisivät ylikuormittumisen. Kuten myös sähköasetuksen 13 artiklassa kuitenkin säädetään, uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön muuta kuin markkinapohjaista ajojärjestyksen uudelleenmäärittelyä voi käyttää ainoastaan, jos mitään muuta vaihtoehtoa ei ole käytettävissä. Lisäksi uusiutuvan energiantuotannon yksiköiden käyttötuntien merkittävät vähennykset voisivat vaikuttaa haitallisesti niiden liiketoiminnalliseen kannattavuuteen tai uusiutuvien energialähteiden tukiohjelman tavoitteisiin. Siksi rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikön on määrä vähentää tuulipuistojen tuotantoa vasta viimeisenä keinona ja puuttua siirtorajoituksiin ensin vastakaupalla. |
| --- | --- |

(48)

Jotta tämä kapasiteetti voidaan asettaa käyttöön, tuulipuistojen tuotantoa olisi vähennettävä (kapasiteetin rajoittaminen / ajojärjestyksen muuttaminen alaspäin) tai verkonhaltijoiden olisi harjoitettava vastakauppaa (kaupattava sähköä DE/LU-alueelta DK2-alueelle). Molemmat lähestymistavat vähentäisivät fyysistä virtausta kaapelissa ja estäisivät ylikuormittumisen. Kuten myös sähköasetuksen 13 artiklassa kuitenkin säädetään, uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön muuta kuin markkinapohjaista ajojärjestyksen uudelleenmäärittelyä voi käyttää ainoastaan, jos mitään muuta vaihtoehtoa ei ole käytettävissä. Lisäksi uusiutuvan energiantuotannon yksiköiden käyttötuntien merkittävät vähennykset voisivat vaikuttaa haitallisesti niiden liiketoiminnalliseen kannattavuuteen tai uusiutuvien energialähteiden tukiohjelman tavoitteisiin. Siksi rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikön on määrä vähentää tuulipuistojen tuotantoa vasta viimeisenä keinona ja puuttua siirtorajoituksiin ensin vastakaupalla.

| (49) | Sen vuoksi 16 artiklan 8 kohdan soveltaminen lisäisi tarvittavien vastakauppojen määrää. Tämä lisäisi väistämättä KF CGS -verkon vakaan toiminnan ylläpitämisen monimutkaisuutta, koska tämä edellyttäisi, että rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö toteuttaisi toimenpiteitä useammin ja päähallintayksikön olisi hoidettava itsenäisesti suurempia kauppamääriä. Saatavilla olevien tietojen perusteella ei kuitenkaan vaikuta siltä, että tämä monimutkaisuuden kasvu vaarantaisi itse KF CGS -verkon käyttövarmuuden ja oikeuttaisi yksin poikkeuksen. |
| --- | --- |

(49)

Sen vuoksi 16 artiklan 8 kohdan soveltaminen lisäisi tarvittavien vastakauppojen määrää. Tämä lisäisi väistämättä KF CGS -verkon vakaan toiminnan ylläpitämisen monimutkaisuutta, koska tämä edellyttäisi, että rajayhdysjohtojen käytön päähallintayksikkö toteuttaisi toimenpiteitä useammin ja päähallintayksikön olisi hoidettava itsenäisesti suurempia kauppamääriä. Saatavilla olevien tietojen perusteella ei kuitenkaan vaikuta siltä, että tämä monimutkaisuuden kasvu vaarantaisi itse KF CGS -verkon käyttövarmuuden ja oikeuttaisi yksin poikkeuksen.

| (50) | Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää korostaa, että sähköasetuksessa otetaan nimenomaisesti huomioon innovatiivisten hankkeiden erityishaasteet yleisesti sekä sellaisen hybridiomaisuuden, joka yhdistää yhteenliitännän ja maalla sijaitsevat liitännät, erityishaasteet erityisesti. |
| --- | --- |

(50)

Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää korostaa, että sähköasetuksessa otetaan nimenomaisesti huomioon innovatiivisten hankkeiden erityishaasteet yleisesti sekä sellaisen hybridiomaisuuden, joka yhdistää yhteenliitännän ja maalla sijaitsevat liitännät, erityishaasteet erityisesti.

| (51) | Sähköasetuksen 3 artikla l alakohdassa säädetään, että ”markkinasäännöillä on sallittava demonstraatiohankkeiden kehittäminen kestäviksi, varmoiksi ja vähähiilisiksi energialähteiksi, -teknologioiksi tai -järjestelmiksi siten, että ne toteutetaan ja niitä käytetään yhteiskunnan hyödyksi”. Lainsäädäntökehyksen tavoitteena on näin ollen edistää demonstraatiohankkeita. Sähköasetuksen 2 artiklan 24 alakohdan määritelmän mukaan ’demonstraatiohankkeella’ tarkoitetaan ”hanketta, jossa uusi teknologia esitellään ensimmäistä kertaa unionissa ja johon sisältyy merkittävä, viimeisimmän tekniikan tason selvästi ylittävä innovaatio”. Näin on selvästi KF CGS:n kohdalla, sillä se on ensimmäinen tämän kaltainen hanke, ja kuten sen toteuttamiseen liittyvät merkittävät haasteet osoittavat, se on edellyttänyt merkittävää, viimeisimmän tekniikan tason selvästi ylittävää innovaatiota. |
| --- | --- |

(51)

Sähköasetuksen 3 artikla l alakohdassa säädetään, että ”markkinasäännöillä on sallittava demonstraatiohankkeiden kehittäminen kestäviksi, varmoiksi ja vähähiilisiksi energialähteiksi, -teknologioiksi tai -järjestelmiksi siten, että ne toteutetaan ja niitä käytetään yhteiskunnan hyödyksi”. Lainsäädäntökehyksen tavoitteena on näin ollen edistää demonstraatiohankkeita. Sähköasetuksen 2 artiklan 24 alakohdan määritelmän mukaan ’demonstraatiohankkeella’ tarkoitetaan ”hanketta, jossa uusi teknologia esitellään ensimmäistä kertaa unionissa ja johon sisältyy merkittävä, viimeisimmän tekniikan tason selvästi ylittävä innovaatio”. Näin on selvästi KF CGS:n kohdalla, sillä se on ensimmäinen tämän kaltainen hanke, ja kuten sen toteuttamiseen liittyvät merkittävät haasteet osoittavat, se on edellyttänyt merkittävää, viimeisimmän tekniikan tason selvästi ylittävää innovaatiota.

| (52) | Lisäksi sähköasetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, että ”[m]erellä sijaitsevan kaksitoimisen sähköinfrastruktuurin (ns. merellä sijaitseva hybridiomaisuus), jossa yhdistyvät merituulienergian siirto rantaan ja rajayhdysjohdot, olisi myös voitava saada vapautus esimerkiksi uusiin tasasähkörajayhdysjohtoihin sovellettavien sääntöjen nojalla” sekä silloin, kun hankkeen kustannukset ovat erityisen korkeat, vaihtosähkörajayhdysjohtoihin sovellettavien sääntöjen nojalla. KF CGS on merkittävästi monimutkaisempi kuin vaihtosähkörajayhdysjohtohankkeet keskimäärin, ja se olisi näin ollen periaatteessa voinut saada vapautuksen 63 artiklan nojalla. Johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan myös, että ”[s]ääntelykehyksessä olisi tarvittaessa otettava asianmukaisesti huomioon tämän omaisuuden erityistilanne, jotta voidaan poistaa yhteiskunnallisesti kustannustehokkaan merellä sijaitsevan hybridiomaisuuden toteuttamisen esteet”. Vaikka tässä johdanto-osan kappaleessa nimenomaisesti mainitaan uusia rajayhdysjohtoja koskevat vapautukset ja viitataan näin ollen 63 artiklaan, ilmaisun ”esimerkiksi” käyttö osoittaa, että tämä ei ole ainoa erityisiin hybridiomaisuutta koskeviin kehyksiin johtava väylä, joka johdanto-osan kappaleessa halutaan tuoda esiin. Koska KF CGS on ensimmäinen hybridiomaisuus, on selvää, että lainsäätäjät olivat tietoisia tästä hankkeesta laatiessaan johdanto-osan 66 kappaletta ja pitivät mahdollisena, että hanke saattaisi edellyttää erityistä sääntelykehystä. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi sähköasetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, että ”[m]erellä sijaitsevan kaksitoimisen sähköinfrastruktuurin (ns. merellä sijaitseva hybridiomaisuus), jossa yhdistyvät merituulienergian siirto rantaan ja rajayhdysjohdot, olisi myös voitava saada vapautus esimerkiksi uusiin tasasähkörajayhdysjohtoihin sovellettavien sääntöjen nojalla” sekä silloin, kun hankkeen kustannukset ovat erityisen korkeat, vaihtosähkörajayhdysjohtoihin sovellettavien sääntöjen nojalla. KF CGS on merkittävästi monimutkaisempi kuin vaihtosähkörajayhdysjohtohankkeet keskimäärin, ja se olisi näin ollen periaatteessa voinut saada vapautuksen 63 artiklan nojalla. Johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan myös, että ”[s]ääntelykehyksessä olisi tarvittaessa otettava asianmukaisesti huomioon tämän omaisuuden erityistilanne, jotta voidaan poistaa yhteiskunnallisesti kustannustehokkaan merellä sijaitsevan hybridiomaisuuden toteuttamisen esteet”. Vaikka tässä johdanto-osan kappaleessa nimenomaisesti mainitaan uusia rajayhdysjohtoja koskevat vapautukset ja viitataan näin ollen 63 artiklaan, ilmaisun ”esimerkiksi” käyttö osoittaa, että tämä ei ole ainoa erityisiin hybridiomaisuutta koskeviin kehyksiin johtava väylä, joka johdanto-osan kappaleessa halutaan tuoda esiin. Koska KF CGS on ensimmäinen hybridiomaisuus, on selvää, että lainsäätäjät olivat tietoisia tästä hankkeesta laatiessaan johdanto-osan 66 kappaletta ja pitivät mahdollisena, että hanke saattaisi edellyttää erityistä sääntelykehystä.

| (53) | Vaikka johdanto-osan kappale ei voi muuttaa asetuksessa säädettyjä oikeudellisia vaatimuksia, jotka koskevat erityisten kehysten myöntämistä poikkeusten tai vapautusten välityksellä, ja vaikka 3 artiklan l alakohdassa ei määritetä mitään erityisvaatimuksia sille, miten sääntelykehykset käsittelevät demonstraatiohankkeita, yhdessä tarkasteltuina nämä kohdat osoittavat lainsäätäjän tahtovan, että komissio kiinnittää erityistä huomiota hybridiomaisuuden ja demonstraatiohankkeiden erityistilanteeseen ja haasteisiin. |
| --- | --- |

(53)

Vaikka johdanto-osan kappale ei voi muuttaa asetuksessa säädettyjä oikeudellisia vaatimuksia, jotka koskevat erityisten kehysten myöntämistä poikkeusten tai vapautusten välityksellä, ja vaikka 3 artiklan l alakohdassa ei määritetä mitään erityisvaatimuksia sille, miten sääntelykehykset käsittelevät demonstraatiohankkeita, yhdessä tarkasteltuina nämä kohdat osoittavat lainsäätäjän tahtovan, että komissio kiinnittää erityistä huomiota hybridiomaisuuden ja demonstraatiohankkeiden erityistilanteeseen ja haasteisiin.

| (54) | Tämän perusteella KF CGS on demonstraatiohankkeena tavanomaista monimutkaisempi. Monimutkaisuuden laajuutta ei voida vielä täysin osoittaa, koska tämä hanke on ensimmäinen laatuaan. Tämä voisi riittää täyttämään 64 artiklassa tarkoitettujen ongelmien edellytykset. Kysymys voitaisiin kuitenkin jättää avoimeksi, jos muut poikkeuksen myöntämissyyt olisivat riittäviä yksin tai yhdessä edellä kuvatun käytön monimutkaisuuden ja KF CGS -verkon rakenteen (ensimmäisenä tällaisena hybridiomaisuutena) kanssa tarkasteltuina. |
| --- | --- |

(54)

Tämän perusteella KF CGS on demonstraatiohankkeena tavanomaista monimutkaisempi. Monimutkaisuuden laajuutta ei voida vielä täysin osoittaa, koska tämä hanke on ensimmäinen laatuaan. Tämä voisi riittää täyttämään 64 artiklassa tarkoitettujen ongelmien edellytykset. Kysymys voitaisiin kuitenkin jättää avoimeksi, jos muut poikkeuksen myöntämissyyt olisivat riittäviä yksin tai yhdessä edellä kuvatun käytön monimutkaisuuden ja KF CGS -verkon rakenteen (ensimmäisenä tällaisena hybridiomaisuutena) kanssa tarkasteltuina.

5.2.3   DK2-alueen käyttövarmuus

DK2-alueen käyttövarmuus

| (55) | Vastakaupan määrän kasvu lisäisi KF CGS -verkon käytön monimutkaisuutta ja vaikuttaisi myös viereisiin tarjousalueisiin. DE/LU-alue on suuri, kun taas DK2-alue on huomattavasti pienempi. Tämä rajoittaisi ylös- ja alassäätöön käytettävissä olevia resursseja. Poikkeushakemuksessa perustellaan, että kyseiset resurssit voitaisiin jo käyttää kattavasti KF CGS -verkon vastakauppaan. |
| --- | --- |

(55)

Vastakaupan määrän kasvu lisäisi KF CGS -verkon käytön monimutkaisuutta ja vaikuttaisi myös viereisiin tarjousalueisiin. DE/LU-alue on suuri, kun taas DK2-alue on huomattavasti pienempi. Tämä rajoittaisi ylös- ja alassäätöön käytettävissä olevia resursseja. Poikkeushakemuksessa perustellaan, että kyseiset resurssit voitaisiin jo käyttää kattavasti KF CGS -verkon vastakauppaan.

| (56) | On kyseenalaista, olisiko tällainen vastakauppaan liittyvien resurssien teknisen saatavuuden puute yleistä, koska vastakauppaa käydään yleensä tuulisissa olosuhteissa, joissa paljon tuulivoimayksiköitä tuottaa sähköä DK2-alueella. Koska mahdollisten verkon tilanteiden valikoima on laaja, tätä ei ole mahdollista sulkea kokonaan pois. |
| --- | --- |

(56)

On kyseenalaista, olisiko tällainen vastakauppaan liittyvien resurssien teknisen saatavuuden puute yleistä, koska vastakauppaa käydään yleensä tuulisissa olosuhteissa, joissa paljon tuulivoimayksiköitä tuottaa sähköä DK2-alueella. Koska mahdollisten verkon tilanteiden valikoima on laaja, tätä ei ole mahdollista sulkea kokonaan pois.

| (57) | KF CGS:llä on kuitenkin käytössään myös muita keinoja verkkonsa siirtorajoitusten hallintaan. Esimerkiksi jos vastakauppaan liittyviä resursseja ei ole saatavilla, KF CGS:n käyttövarmuus voitaisiin silti säilyttää, jos KF CGS -verkkoon kuuluvan tuulipuisto-osan tuotantoa vähennettäisiin. Tämä sallitaan nimenomaisesti sähköasetuksen 13 artiklan nojalla, jos se on tarpeen käyttövarmuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(57)

KF CGS:llä on kuitenkin käytössään myös muita keinoja verkkonsa siirtorajoitusten hallintaan. Esimerkiksi jos vastakauppaan liittyviä resursseja ei ole saatavilla, KF CGS:n käyttövarmuus voitaisiin silti säilyttää, jos KF CGS -verkkoon kuuluvan tuulipuisto-osan tuotantoa vähennettäisiin. Tämä sallitaan nimenomaisesti sähköasetuksen 13 artiklan nojalla, jos se on tarpeen käyttövarmuuden varmistamiseksi.

| (58) | Lisäksi olisi otettava huomioon, että pelkkä verkon kustannusten kasvu, johtuipa se kasvaneista vastakauppaan liittyvistä kustannuksista tai reservien hankintaan DK2-aluetta varten liittyvien kustannusten kasvusta, ei voi sellaisenaan toimia 64 artiklan mukaisten poikkeusten perustana. Tähän liittyy myös hiljattain annettu komission päätös asiassa AT.40461 – Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto, jossa tarkasteltiin rajat ylittävän kapasiteetin järjestelmällisiä rajoituksia EU:n kilpailusääntöjen perusteella. Komissio katsoi kyseisessä päätöksessä, että vastakaupan tai ajojärjestyksen uudelleenmäärittelyn tarpeiden lisääntymisestä aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia ei voida hyväksyä perusteluksi rajat ylittävien siirtojen rajoittamiselle (14). |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi olisi otettava huomioon, että pelkkä verkon kustannusten kasvu, johtuipa se kasvaneista vastakauppaan liittyvistä kustannuksista tai reservien hankintaan DK2-aluetta varten liittyvien kustannusten kasvusta, ei voi sellaisenaan toimia 64 artiklan mukaisten poikkeusten perustana. Tähän liittyy myös hiljattain annettu komission päätös asiassa AT.40461 – Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto, jossa tarkasteltiin rajat ylittävän kapasiteetin järjestelmällisiä rajoituksia EU:n kilpailusääntöjen perusteella. Komissio katsoi kyseisessä päätöksessä, että vastakaupan tai ajojärjestyksen uudelleenmäärittelyn tarpeiden lisääntymisestä aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia ei voida hyväksyä perusteluksi rajat ylittävien siirtojen rajoittamiselle (14).

Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto

14

5.2.4   Oikeutetut odotukset

Oikeutetut odotukset

| (59) | Lopuksi poikkeuspyynnössä todetaan, että ensimmäiset keskustelut KF CGS -hankkeesta käynnistyivät jo vuonna 2007 ja että hankkeen suunnittelu on koko ajan perustunut erityiseen siirtorajoituksen hallintaa koskevaan lähestymistapaan, jossa markkinoille jaetaan vain se kapasiteetti, joka jää jäljelle seuraavalle vuorokaudelle tehtyjen tuuliennusteiden vähentämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(59)

Lopuksi poikkeuspyynnössä todetaan, että ensimmäiset keskustelut KF CGS -hankkeesta käynnistyivät jo vuonna 2007 ja että hankkeen suunnittelu on koko ajan perustunut erityiseen siirtorajoituksen hallintaa koskevaan lähestymistapaan, jossa markkinoille jaetaan vain se kapasiteetti, joka jää jäljelle seuraavalle vuorokaudelle tehtyjen tuuliennusteiden vähentämisen jälkeen.

| (60) | Pyynnössä todetaan myös, että sääntelykehys on muuttunut merkittävästi vuoden 2007 jälkeen ja että erityisesti sähköasetuksessa on lisäämällä 16 artiklan 8 kohta säädetty uusista vaatimuksista verrattuna tuolloin voimassa olleeseen lainsäädäntöön. Poikkeuspyynnössä perustellaan, että vuoden 2016 investointipäätös tehtiin sen oletuksen perusteella, että merituulipuistot voisivat hyödyntää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/28/EY (15) perustuvaa ajojärjestyksen etusijaa koskevaa periaatetta, ja että rajat ylittävän kaupan käyttöön asetettua kapasiteettia voitaisiin sen vuoksi vähentää. |
| --- | --- |

(60)

Pyynnössä todetaan myös, että sääntelykehys on muuttunut merkittävästi vuoden 2007 jälkeen ja että erityisesti sähköasetuksessa on lisäämällä 16 artiklan 8 kohta säädetty uusista vaatimuksista verrattuna tuolloin voimassa olleeseen lainsäädäntöön. Poikkeuspyynnössä perustellaan, että vuoden 2016 investointipäätös tehtiin sen oletuksen perusteella, että merituulipuistot voisivat hyödyntää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/28/EY (15) perustuvaa ajojärjestyksen etusijaa koskevaa periaatetta, ja että rajat ylittävän kaupan käyttöön asetettua kapasiteettia voitaisiin sen vuoksi vähentää.

15

| (61) | Komissio haluaa jälleen korostaa tätä taustaa vasten, että rajat ylittävän kapasiteetin maksimointia koskeva periaate ei ole uusi käsite, eikä näitä perusteluja voida siksi hyväksyä. Ensinnäkin periaate perustuu EU:n oikeuden perusperiaatteisiin ja erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 18 artiklaan, jossa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä, sekä SEUT-sopimuksen 35 artiklaan, jossa kielletään viennin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Toiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (16) 16 artiklan 3 kohdassa asetetaan velvoite maksimoida yhteenliittämiskapasiteetti edellyttämällä, että ”[y]hteenliitäntöjen ja/tai rajat ylittäviin sähkövirtoihin vaikuttavien siirtoverkkojen enimmäiskapasiteetti on asetettava markkinaosapuolten käyttöön turvatun verkkotoiminnan turvallisuusvaatimuksia noudattaen”. Lisäksi kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 1.7 kohdassa säädetään, että siirtoverkonhaltijat ”eivät saa rajoittaa yhteenliittämiskapasiteettia ratkaistakseen ylikuormitustilanteet oman valvonta-alueensa sisällä”. Lisäksi komissio päätti 14 päivänä huhtikuuta 2010 asiassa AT.39351 – Ruotsin rajayhdysjohdot (17) hyväksyä Ruotsin siirtoverkonhaltijan sitoumukset; Ruotsin siirtoverkonhaltija oli komission ennakkoarvion mukaan käyttänyt väärin määräävää asemaansa Ruotsin markkinoilla rajoittamalla rajat ylittävää kapasiteettia sisäisen ylikuormituksen ratkaisemiseksi SEUT-sopimuksen 102 artiklan vastaisesti. Samankaltainen alustava päätelmä, josta aiheutuu sitoumuksia, tehtiin myös asiassa AT-40461 – Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto (18) Länsi-Tanskan (DK1) ja Saksa/Luxemburg-alueen välistä rajaa varten. |
| --- | --- |

(61)

Komissio haluaa jälleen korostaa tätä taustaa vasten, että rajat ylittävän kapasiteetin maksimointia koskeva periaate ei ole uusi käsite, eikä näitä perusteluja voida siksi hyväksyä. Ensinnäkin periaate perustuu EU:n oikeuden perusperiaatteisiin ja erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 18 artiklaan, jossa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä, sekä SEUT-sopimuksen 35 artiklaan, jossa kielletään viennin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. Toiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (16) 16 artiklan 3 kohdassa asetetaan velvoite maksimoida yhteenliittämiskapasiteetti edellyttämällä, että ”[y]hteenliitäntöjen ja/tai rajat ylittäviin sähkövirtoihin vaikuttavien siirtoverkkojen enimmäiskapasiteetti on asetettava markkinaosapuolten käyttöön turvatun verkkotoiminnan turvallisuusvaatimuksia noudattaen”. Lisäksi kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 1.7 kohdassa säädetään, että siirtoverkonhaltijat ”eivät saa rajoittaa yhteenliittämiskapasiteettia ratkaistakseen ylikuormitustilanteet oman valvonta-alueensa sisällä”. Lisäksi komissio päätti 14 päivänä huhtikuuta 2010 asiassa AT.39351 – Ruotsin rajayhdysjohdot (17) hyväksyä Ruotsin siirtoverkonhaltijan sitoumukset; Ruotsin siirtoverkonhaltija oli komission ennakkoarvion mukaan käyttänyt väärin määräävää asemaansa Ruotsin markkinoilla rajoittamalla rajat ylittävää kapasiteettia sisäisen ylikuormituksen ratkaisemiseksi SEUT-sopimuksen 102 artiklan vastaisesti. Samankaltainen alustava päätelmä, josta aiheutuu sitoumuksia, tehtiin myös asiassa AT-40461 – Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto (18) Länsi-Tanskan (DK1) ja Saksa/Luxemburg-alueen välistä rajaa varten.

16

Ruotsin rajayhdysjohdot

17

Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto

18

| (62) | Edellä esitettyjen periaatteiden perusteella markkinaoperaattorien olisi pitänyt olla tietoisia rajat ylittävän kapasiteetin maksimointia koskevasta periaatteesta. Joka tapauksessa komission tulkinta voimassa olleista rajat ylittävään kapasiteettiin liittyvistä säännöistä tuli selväksi viimeistään huhtikuussa 2010 asian AT.39351 – Ruotsin rajayhdysjohdot perusteella. Lopuksi toisin kuin poikkeuspyynnössä väitetään, asetuksen (EY) N:o 714/2009 liitteessä I olevassa 1.7 kohdassa ei sallittu loputonta alueiden välisen kapasiteetin vähentämistä käyttövarmuuden, kustannustehokkuuden tai sähkön sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoinnin vuoksi. Sen sijaan silloin, kun tällainen rajoitus on saatettu poikkeuksellisesti sallia, se on selvästi voitu ”hyväksyä vain siihen saakka, kunnes löydetään pitkän aikavälin ratkaisu”. Asetuksen (EY) N:o 714/2009 nojalla ei siis selvästikään ollut sallittua luoda kokonaista verkkoa, joka perustuu pysyvään vähentämiseen. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitettyjen periaatteiden perusteella markkinaoperaattorien olisi pitänyt olla tietoisia rajat ylittävän kapasiteetin maksimointia koskevasta periaatteesta. Joka tapauksessa komission tulkinta voimassa olleista rajat ylittävään kapasiteettiin liittyvistä säännöistä tuli selväksi viimeistään huhtikuussa 2010 asian AT.39351 – Ruotsin rajayhdysjohdot perusteella. Lopuksi toisin kuin poikkeuspyynnössä väitetään, asetuksen (EY) N:o 714/2009 liitteessä I olevassa 1.7 kohdassa ei sallittu loputonta alueiden välisen kapasiteetin vähentämistä käyttövarmuuden, kustannustehokkuuden tai sähkön sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoinnin vuoksi. Sen sijaan silloin, kun tällainen rajoitus on saatettu poikkeuksellisesti sallia, se on selvästi voitu ”hyväksyä vain siihen saakka, kunnes löydetään pitkän aikavälin ratkaisu”. Asetuksen (EY) N:o 714/2009 nojalla ei siis selvästikään ollut sallittua luoda kokonaista verkkoa, joka perustuu pysyvään vähentämiseen.

Ruotsin rajayhdysjohdot

| (63) | Ainakin osa markkinaosapuolista katsoi kuitenkin, että sähköasetukseen perustuvan rajat ylittävän kapasiteetin maksimointivelvoitteen sekä direktiiviin 2009/28/EY perustuvan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalle energialle myönnettävän ajojärjestyksen etusijan ja ensisijaisen verkkoonpääsyn välinen suhde ei ollut täysin selvä. Hakijat totesivat myös, että hankkeen toteuttajat olivat tuoneet tämän kysymyksen toistuvasti esiin komission kanssa käymässään yhteydenpidossa tästä erityisestä, laatuaan ensimmäisestä hankkeesta. KF CGS -hankkeen parissa työskentelevät siirtoverkonhaltijat eivät myöskään vain sivuuttaneet mahdollista haastetta, joka liittyi niiden suunnittelemaan siirtorajoituksen hallintaa koskevaan lähestymistapaan. Sen sijaan ne esittelivät suunnittelemaansa lähestymistapaa useaan otteeseen komission yksiköille. Komission yksiköt eivät vuodesta 2010 alkaen hankkeen toteuttajien kanssa käydyssä yhteydenpidossa olleet pyytäneet KF CGS -hankkeen rakenteen muuttamista siten, että varmistetaan maksimointia koskevan periaatteen soveltaminen. Hakijan mukaan tämä lisäsi hankkeen toteuttajan epävarmuutta siitä, mitä sääntöjä hankkeeseen oli sovellettava. |
| --- | --- |

(63)

Ainakin osa markkinaosapuolista katsoi kuitenkin, että sähköasetukseen perustuvan rajat ylittävän kapasiteetin maksimointivelvoitteen sekä direktiiviin 2009/28/EY perustuvan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalle energialle myönnettävän ajojärjestyksen etusijan ja ensisijaisen verkkoonpääsyn välinen suhde ei ollut täysin selvä. Hakijat totesivat myös, että hankkeen toteuttajat olivat tuoneet tämän kysymyksen toistuvasti esiin komission kanssa käymässään yhteydenpidossa tästä erityisestä, laatuaan ensimmäisestä hankkeesta. KF CGS -hankkeen parissa työskentelevät siirtoverkonhaltijat eivät myöskään vain sivuuttaneet mahdollista haastetta, joka liittyi niiden suunnittelemaan siirtorajoituksen hallintaa koskevaan lähestymistapaan. Sen sijaan ne esittelivät suunnittelemaansa lähestymistapaa useaan otteeseen komission yksiköille. Komission yksiköt eivät vuodesta 2010 alkaen hankkeen toteuttajien kanssa käydyssä yhteydenpidossa olleet pyytäneet KF CGS -hankkeen rakenteen muuttamista siten, että varmistetaan maksimointia koskevan periaatteen soveltaminen. Hakijan mukaan tämä lisäsi hankkeen toteuttajan epävarmuutta siitä, mitä sääntöjä hankkeeseen oli sovellettava.

| (64) | Vuonna 2010 tehdyssä KF CGS -hanketta koskevassa avustushakemuksessa (19) todettiin, että ensisijaisen syötön oikeasta tulkinnasta olisi varmistuttava, jotta voidaan varmistaa hankkeen kannattavuus. Komission yksiköille toimitetun yhteisen toteutettavuustutkimuksen mukaan ”perusoletuksena oli, että yhteenliitäntöjen kapasiteetti, jota ei odoteta tarvittavan tuulivoiman siirtämiseen, voidaan asettaa sähköpörssin käyttöön”. Kaupankäyntiin käytettävissä oleva odotettu ylimääräinen siirtokapasiteetti oli näin ollen vain se kapasiteetti, joka jää jäljelle merituulivoimatuotannon rantaan siirtämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(64)

Vuonna 2010 tehdyssä KF CGS -hanketta koskevassa avustushakemuksessa (19) todettiin, että ensisijaisen syötön oikeasta tulkinnasta olisi varmistuttava, jotta voidaan varmistaa hankkeen kannattavuus. Komission yksiköille toimitetun yhteisen toteutettavuustutkimuksen mukaan ”perusoletuksena oli, että yhteenliitäntöjen kapasiteetti, jota ei odoteta tarvittavan tuulivoiman siirtämiseen, voidaan asettaa sähköpörssin käyttöön”. Kaupankäyntiin käytettävissä oleva odotettu ylimääräinen siirtokapasiteetti oli näin ollen vain se kapasiteetti, joka jää jäljelle merituulivoimatuotannon rantaan siirtämisen jälkeen.

19

| (65) | Tutkimuksessa todettiin myös, että ”direktiivin 2009/28/EY perusteella kaikilla mailla on ensisijainen pääsy uusiutuvien energialähteiden verkkoon. Saksan kansallinen lainsäädäntö edellyttää lisäksi, että tuuliturbiinit voivat aina syöttää sähköä Saksan kansalliseen siirtoverkkoon. Tapauksissa, joissa siirtokapasiteetti on riittämätön, viralliset verkkoonpääsyä koskevat vaatimukset voidaan kuitenkin ratkaista vastakauppaa tai tasehallintamarkkinoita koskevien toimenpiteiden avulla.” Tämä tarkoittaa, että keskustelua käytiin jo sekä siirtorajoituksen hallintaa koskevasta ongelmasta että mahdollisesta vastakauppaan perustuvasta ratkaisusta. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimuksessa todettiin myös, että ”direktiivin 2009/28/EY perusteella kaikilla mailla on ensisijainen pääsy uusiutuvien energialähteiden verkkoon. Saksan kansallinen lainsäädäntö edellyttää lisäksi, että tuuliturbiinit voivat aina syöttää sähköä Saksan kansalliseen siirtoverkkoon. Tapauksissa, joissa siirtokapasiteetti on riittämätön, viralliset verkkoonpääsyä koskevat vaatimukset voidaan kuitenkin ratkaista vastakauppaa tai tasehallintamarkkinoita koskevien toimenpiteiden avulla.” Tämä tarkoittaa, että keskustelua käytiin jo sekä siirtorajoituksen hallintaa koskevasta ongelmasta että mahdollisesta vastakauppaan perustuvasta ratkaisusta.

| (66) | Siirtorajoituksen hallintaa koskevasta lähestymistavasta keskusteltiin joka tapauksessa edelleen, myös komission yksiköiden kanssa. Hyvin samankaltaisissa 14 päivänä marraskuuta 2012 ja (tarkistetun hankesuunnitelman perusteella) 3 päivänä syyskuuta 2014 pidetyissä esityksissä siirtoverkonhaltija Energinet.dk nimenomaisesti totesi, että ”siirtorajoituksen hallintaa koskeva malli on olennainen osa investointipäätöksen perusteita”. Molemmissa esityksissä tuotiin nimenomaisesti esiin mahdollisesti ristiriitaiset tulkinnat, jotka koskivat toisaalta direktiivin 2009/28/EY 16 artiklaan perustuvaa ensisijaista verkkoonpääsyä ja toisaalta asetuksen (EY) N:o 714/2009 16 artiklan mukaista maksimointia koskevaa periaatetta. |
| --- | --- |

(66)

Siirtorajoituksen hallintaa koskevasta lähestymistavasta keskusteltiin joka tapauksessa edelleen, myös komission yksiköiden kanssa. Hyvin samankaltaisissa 14 päivänä marraskuuta 2012 ja (tarkistetun hankesuunnitelman perusteella) 3 päivänä syyskuuta 2014 pidetyissä esityksissä siirtoverkonhaltija Energinet.dk nimenomaisesti totesi, että ”siirtorajoituksen hallintaa koskeva malli on olennainen osa investointipäätöksen perusteita”. Molemmissa esityksissä tuotiin nimenomaisesti esiin mahdollisesti ristiriitaiset tulkinnat, jotka koskivat toisaalta direktiivin 2009/28/EY 16 artiklaan perustuvaa ensisijaista verkkoonpääsyä ja toisaalta asetuksen (EY) N:o 714/2009 16 artiklan mukaista maksimointia koskevaa periaatetta.

| (67) | Esityksissä kuvailtiin selkeästi tapaa, jolla siirtoverkonhaltijat aikoivat ratkaista tämän ristiriidan KF CGS -hankkeessa, ja todettiin, että ”tuulivoimatuotannon kapasiteetti maalla sijaitsevassa verkossa varataan seuraavalle vuorokaudelle tehtyjen ennusteiden perusteella” ja että ”jäljelle jäävä kapasiteetti tarjotaan markkinoiden yhteenkytkemiseen [tässä määritellään kaupan käyttöön asetettava kapasiteetti] ja käytetään samalla tavalla kuin muiden rajayhdysjohtojen kapasiteetti”. Vaikka vuonna 2014 pidetyssä esityksessä ei korostettu (kirjallisesti) markkinoiden käytettävissä olevan kapasiteetin pienenemistä verrattuna aiempaan hankesuunnitelmaan, tätä ei myöskään piiloteltu. Molemmissa esityksissä päinvastoin noudatettiin samaa rakennetta, ja jos niitä tarkastellaan vierekkäin, ero näkyy selvästi. |
| --- | --- |

(67)

Esityksissä kuvailtiin selkeästi tapaa, jolla siirtoverkonhaltijat aikoivat ratkaista tämän ristiriidan KF CGS -hankkeessa, ja todettiin, että ”tuulivoimatuotannon kapasiteetti maalla sijaitsevassa verkossa varataan seuraavalle vuorokaudelle tehtyjen ennusteiden perusteella” ja että ”jäljelle jäävä kapasiteetti tarjotaan markkinoiden yhteenkytkemiseen [tässä määritellään kaupan käyttöön asetettava kapasiteetti] ja käytetään samalla tavalla kuin muiden rajayhdysjohtojen kapasiteetti”. Vaikka vuonna 2014 pidetyssä esityksessä ei korostettu (kirjallisesti) markkinoiden käytettävissä olevan kapasiteetin pienenemistä verrattuna aiempaan hankesuunnitelmaan, tätä ei myöskään piiloteltu. Molemmissa esityksissä päinvastoin noudatettiin samaa rakennetta, ja jos niitä tarkastellaan vierekkäin, ero näkyy selvästi.

| (68) | Siirtorajoituksen hallintaa koskevan lähestymistavan merkitys tuotiin näin ollen toistuvasti esiin vuodesta 2010 alkaen kokouksissa kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission yksiköiden kanssa, ja samalla korostettiin, että johdetun oikeuden toisistaan poikkeavia oikeudellisia vaatimuksia voidaan pitää ristiriitaisina. Vähintäänkin myöhemmissä esityksissä vahvistettiin myös selvästi lähestymistapa, jota hankkeen osapuolet aikoivat noudattaa tämän ongelman ratkaisemiseksi, sekä mitä vaikutuksia sillä olisi rajat ylittävään kapasiteettiin. Kansalliset viranomaiset ja komissio jatkoivat näiden vuosien aikana hankkeen tukemista muun muassa merkittävillä rahoitusosuuksilla pyytämättä hankkeen rakenteen muuttamista. |
| --- | --- |

(68)

Siirtorajoituksen hallintaa koskevan lähestymistavan merkitys tuotiin näin ollen toistuvasti esiin vuodesta 2010 alkaen kokouksissa kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission yksiköiden kanssa, ja samalla korostettiin, että johdetun oikeuden toisistaan poikkeavia oikeudellisia vaatimuksia voidaan pitää ristiriitaisina. Vähintäänkin myöhemmissä esityksissä vahvistettiin myös selvästi lähestymistapa, jota hankkeen osapuolet aikoivat noudattaa tämän ongelman ratkaisemiseksi, sekä mitä vaikutuksia sillä olisi rajat ylittävään kapasiteettiin. Kansalliset viranomaiset ja komissio jatkoivat näiden vuosien aikana hankkeen tukemista muun muassa merkittävillä rahoitusosuuksilla pyytämättä hankkeen rakenteen muuttamista.

| (69) | Komissio toteaa myös, että ehdotetusta konseptista on keskusteltu laajasti asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa ja että yksikään asiaan liittyvistä kansallisista sääntelyviranomaisista ei ole vastustanut suunniteltua siirtorajoituksen hallintaa koskevaa konseptia. Kaikki asiaan liittyvän Hansa-alueen sääntelyviranomaiset päinvastoin olivat hyväksyneet konseptin Hansa-alueen kapasiteetin laskentamenetelmän hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(69)

Komissio toteaa myös, että ehdotetusta konseptista on keskusteltu laajasti asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa ja että yksikään asiaan liittyvistä kansallisista sääntelyviranomaisista ei ole vastustanut suunniteltua siirtorajoituksen hallintaa koskevaa konseptia. Kaikki asiaan liittyvän Hansa-alueen sääntelyviranomaiset päinvastoin olivat hyväksyneet konseptin Hansa-alueen kapasiteetin laskentamenetelmän hyväksymisen yhteydessä.

| (70) | Pelkästään sitä, että kansalliset viranomaiset ja komissio eivät ole useiden vuosien aikana esittäneet oikeudellisia epäilyjä hankkeesta, ei voi millään tavoin pitää perusteluna hanketta koskevan poikkeuksen myöntämiselle. Lisäksi kuten myös yhdessä kuulemiseen annetussa vastauksessa korostettiin, toteutusajaltaan erittäin pitkissä hankkeissa on odotettavissa, että sääntelyvaatimukset muuttuvat (tai niitä selvennetään). Aiheen monimutkaisuuden ja sääntelykehyksestä käytyjen laajojen keskustelujen perusteella komissio ei kuitenkaan voi sulkea pois sitä, että hankkeen osapuolet ovat voineet kohtuudella olettaa, että he voisivat jatkaa hanketta suunnitellusti. Tämä todettiin myös useissa komissiolle esitetyissä huomautuksissa, myös niissä, joissa poikkeukseen suhtaudutaan melko kriittisesti. Lisäksi jos kansalliset sääntelyviranomaiset, ministeriöt tai komissio olisivat esittäneet vastalauseita, hanketta olisi mahdollisesti voitu mukauttaa ennen sen toiminnan alkamista esimerkiksi lisäämällä maalla sijaitsevaa liitäntäkapasiteettia kaupankäyntiin käytettävissä olevien siirtomäärien kasvuun sopeutumiseksi (kuten oli alun perin suunniteltu, mutta josta luovuttiin hanketta tarkistettaessa). |
| --- | --- |

(70)

Pelkästään sitä, että kansalliset viranomaiset ja komissio eivät ole useiden vuosien aikana esittäneet oikeudellisia epäilyjä hankkeesta, ei voi millään tavoin pitää perusteluna hanketta koskevan poikkeuksen myöntämiselle. Lisäksi kuten myös yhdessä kuulemiseen annetussa vastauksessa korostettiin, toteutusajaltaan erittäin pitkissä hankkeissa on odotettavissa, että sääntelyvaatimukset muuttuvat (tai niitä selvennetään). Aiheen monimutkaisuuden ja sääntelykehyksestä käytyjen laajojen keskustelujen perusteella komissio ei kuitenkaan voi sulkea pois sitä, että hankkeen osapuolet ovat voineet kohtuudella olettaa, että he voisivat jatkaa hanketta suunnitellusti. Tämä todettiin myös useissa komissiolle esitetyissä huomautuksissa, myös niissä, joissa poikkeukseen suhtaudutaan melko kriittisesti. Lisäksi jos kansalliset sääntelyviranomaiset, ministeriöt tai komissio olisivat esittäneet vastalauseita, hanketta olisi mahdollisesti voitu mukauttaa ennen sen toiminnan alkamista esimerkiksi lisäämällä maalla sijaitsevaa liitäntäkapasiteettia kaupankäyntiin käytettävissä olevien siirtomäärien kasvuun sopeutumiseksi (kuten oli alun perin suunniteltu, mutta josta luovuttiin hanketta tarkistettaessa).

| (71) | Siirtorajoituksen hallinta mainittiin olennaiseksi osaksi investointipäätöstä, koska investointipäätöksessä oli otettava huomioon kaikkien asiaan liittyvien osapuolten edut. Tähän sisältyi sellaisten merituulivoimaloiden rooli, jotka saivat avustuksia erilaisista kansallisista tukijärjestelmistä. On selvää, että jos kaupan käyttöön olisi myönnettävä enimmäiskapasiteetti, merituulivoimaloiden tuotannon rajoittamisen todennäköisyys kasvaisi. |
| --- | --- |

(71)

Siirtorajoituksen hallinta mainittiin olennaiseksi osaksi investointipäätöstä, koska investointipäätöksessä oli otettava huomioon kaikkien asiaan liittyvien osapuolten edut. Tähän sisältyi sellaisten merituulivoimaloiden rooli, jotka saivat avustuksia erilaisista kansallisista tukijärjestelmistä. On selvää, että jos kaupan käyttöön olisi myönnettävä enimmäiskapasiteetti, merituulivoimaloiden tuotannon rajoittamisen todennäköisyys kasvaisi.

olennaiseksi

| (72) | Siinä määrin kuin tuotannon rajoittaminen on muuta kuin markkinapohjaista, sähköasetuksen 13 artiklan 7 kohta oikeuttaa tuotantolaitokset täyteen taloudelliseen korvaukseen tukijärjestelmistä ja vuorokausimarkkinoilla saatavien tulojen menetyksistä. Tapauksissa, joissa tulonmenetykset voivat olla tätä suurempia (esim. päivänsisäisillä markkinoilla tai järjestelmäpalveluista saatavien tulojen menetykset), asetuksessa ei säädetä korvausvelvoitetta (vaikkakin tällainen velvoite voi aiheutua kansallisesta lainsäädännöstä). Joka tapauksessa merkittävä kasvu merituulipuistojen tuotannon rajoittamisessa muuttaisi huomattavasti hankkeen perusolettamuksia, sillä tavoitteena oli lisätä merituulipuistojen käytettävissä olevia vaihtoehtoja sähkön rantaan siirtämiseen, parantaa DK2-alueelle suuntautuvien sähkötoimitusten luotettavuutta ja lisätä kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia muuttamatta merkittävästi nykyisten merituulipuistojen tilannetta tai niiden syötölle asianomaisissa kansallisissa kehyksissä myönnettyä etusijaa. Jos hankkeen osapuolet olisivat tienneet, että kaupankäynnin käyttöön oli asetettava enimmäiskapasiteetti tuulipuistojen ensisijaiseen verkkoonpääsyyn liittyvistä oikeuksista huolimatta, hanketta ei olisi välttämättä koskaan toteutettu. |
| --- | --- |

(72)

Siinä määrin kuin tuotannon rajoittaminen on muuta kuin markkinapohjaista, sähköasetuksen 13 artiklan 7 kohta oikeuttaa tuotantolaitokset täyteen taloudelliseen korvaukseen tukijärjestelmistä ja vuorokausimarkkinoilla saatavien tulojen menetyksistä. Tapauksissa, joissa tulonmenetykset voivat olla tätä suurempia (esim. päivänsisäisillä markkinoilla tai järjestelmäpalveluista saatavien tulojen menetykset), asetuksessa ei säädetä korvausvelvoitetta (vaikkakin tällainen velvoite voi aiheutua kansallisesta lainsäädännöstä). Joka tapauksessa merkittävä kasvu merituulipuistojen tuotannon rajoittamisessa muuttaisi huomattavasti hankkeen perusolettamuksia, sillä tavoitteena oli lisätä merituulipuistojen käytettävissä olevia vaihtoehtoja sähkön rantaan siirtämiseen, parantaa DK2-alueelle suuntautuvien sähkötoimitusten luotettavuutta ja lisätä kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia muuttamatta merkittävästi nykyisten merituulipuistojen tilannetta tai niiden syötölle asianomaisissa kansallisissa kehyksissä myönnettyä etusijaa. Jos hankkeen osapuolet olisivat tienneet, että kaupankäynnin käyttöön oli asetettava enimmäiskapasiteetti tuulipuistojen ensisijaiseen verkkoonpääsyyn liittyvistä oikeuksista huolimatta, hanketta ei olisi välttämättä koskaan toteutettu.

| (73) | Kun otetaan huomioon kansallisten sääntelyviranomaisten, ministeriöiden ja komission kanssa käyty säännöllinen yhteydenpito, jossa suunniteltu lähestymistapa on selitetty, on uskottavaa, että hankkeen osapuolet ovat voineet ymmärtää väärin oikeudellisen tilanteen. Kun otetaan huomioon edellä mainittu ja tämän hybridiomaisuutta koskevan demonstraatiohankkeen kohtaamiin haasteisiin kiinnitetty erityishuomio, voitaisiin tosiaan katsoa, että oikeudelliset vaatimukset, jotka edellyttäisivät merkittäviä muutoksia hankkeen perusolettamuksiin ja jotka olisivat saattaneet pysäyttää hankkeen toteuttamisen tai muuttaa sen perusolettamuksia, jos ne olisivat olleet selkeitä aiemmin, aiheuttavat huomattavia ongelmia pienen liitetyn verkon käytössä. |
| --- | --- |

(73)

Kun otetaan huomioon kansallisten sääntelyviranomaisten, ministeriöiden ja komission kanssa käyty säännöllinen yhteydenpito, jossa suunniteltu lähestymistapa on selitetty, on uskottavaa, että hankkeen osapuolet ovat voineet ymmärtää väärin oikeudellisen tilanteen. Kun otetaan huomioon edellä mainittu ja tämän hybridiomaisuutta koskevan demonstraatiohankkeen kohtaamiin haasteisiin kiinnitetty erityishuomio, voitaisiin tosiaan katsoa, että oikeudelliset vaatimukset, jotka edellyttäisivät merkittäviä muutoksia hankkeen perusolettamuksiin ja jotka olisivat saattaneet pysäyttää hankkeen toteuttamisen tai muuttaa sen perusolettamuksia, jos ne olisivat olleet selkeitä aiemmin, aiheuttavat huomattavia ongelmia pienen liitetyn verkon käytössä.

| (74) | Komissio voi sen vuoksi päätellä, että sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan täysimääräinen soveltaminen KF CGS -verkkoon aiheuttaisi huomattavia ongelmia pienen liitetyn verkon käytössä. |
| --- | --- |

(74)

Komissio voi sen vuoksi päätellä, että sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan täysimääräinen soveltaminen KF CGS -verkkoon aiheuttaisi huomattavia ongelmia pienen liitetyn verkon käytössä.

5.3   Poikkeuksen soveltamisala

Poikkeuksen soveltamisala

| (75) | Poikkeusta sovelletaan KF CGS -yhteenliitännän alueiden välisen kapasiteetin laskemiseen ja jakamiseen, ja sillä poiketaan sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan vaatimuksista siltä osin kuin kyseisessä kohdassa säädetään KF CGS -yhteenliitännän kokonaissiirtokapasiteettia koskevasta 70 prosentin vähimmäistasosta. Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohtaa on sen sijaan sovellettava siltä osin, että käyttöön asetetaan vähintään 70 prosenttia jäännöskapasiteetista, mikä tarkoittaa vähintään 70:tä prosenttia jäljelle jäävästä kapasiteetista sen jälkeen, kun siitä on vähennetty Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistojen tuotannon siirtäminen niitä vastaaviin maalla sijaitseviin verkkoihin; tämä perustuu kyseisten puistojen sähköntuotantoa koskeviin päivittäisiin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(75)

Poikkeusta sovelletaan KF CGS -yhteenliitännän alueiden välisen kapasiteetin laskemiseen ja jakamiseen, ja sillä poiketaan sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan vaatimuksista siltä osin kuin kyseisessä kohdassa säädetään KF CGS -yhteenliitännän kokonaissiirtokapasiteettia koskevasta 70 prosentin vähimmäistasosta. Sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohtaa on sen sijaan sovellettava siltä osin, että käyttöön asetetaan vähintään 70 prosenttia jäännöskapasiteetista, mikä tarkoittaa vähintään 70:tä prosenttia jäljelle jäävästä kapasiteetista sen jälkeen, kun siitä on vähennetty Baltic 1-, Baltic 2- ja Kriegers Flak -tuulipuistojen tuotannon siirtäminen niitä vastaaviin maalla sijaitseviin verkkoihin; tämä perustuu kyseisten puistojen sähköntuotantoa koskeviin päivittäisiin ennusteisiin.

kokonaissiirtokapasiteettia

jäännöskapasiteetista

| (76) | Siltä osin kuin muissa säännöksissä viitataan sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa määritettyyn ”vähimmäistasoon”, niiden tulkitaan viittaavan tässä päätöksessä tarkoitettuun vähimmäistasoon. Tämä koskee myös sähköalan verkkosääntöjä ja suuntaviivoja, kuten asetusta (EU) 2015/1222, asetusta (EU) 2016/1719 ja asetusta (EU) 2017/2195 sekä kyseisiin komission asetuksiin perustuvia ehtoja ja menetelmiä. |
| --- | --- |

(76)

Siltä osin kuin muissa säännöksissä viitataan sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa määritettyyn ”vähimmäistasoon”, niiden tulkitaan viittaavan tässä päätöksessä tarkoitettuun vähimmäistasoon. Tämä koskee myös sähköalan verkkosääntöjä ja suuntaviivoja, kuten asetusta (EU) 2015/1222, asetusta (EU) 2016/1719 ja asetusta (EU) 2017/2195 sekä kyseisiin komission asetuksiin perustuvia ehtoja ja menetelmiä.

| (77) | Kaikkia muita sähköasetuksen 16 artiklan vaatimuksia, erityisesti vaatimusta, jonka mukaan on asetettava käyttöön yhteenliitäntöjen enimmäiskapasiteetti verkon käyttövarmuuden turvallisuusvaatimuksia noudattaen, on edelleen sovellettava. |
| --- | --- |

(77)

Kaikkia muita sähköasetuksen 16 artiklan vaatimuksia, erityisesti vaatimusta, jonka mukaan on asetettava käyttöön yhteenliitäntöjen enimmäiskapasiteetti verkon käyttövarmuuden turvallisuusvaatimuksia noudattaen, on edelleen sovellettava.

5.4   Ei haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa

Ei haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa

| (78) | Sähköasetuksen 64 artiklassa säädetään, että päätöksellä on pyrittävä varmistamaan, ettei se haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa. |
| --- | --- |

(78)

Sähköasetuksen 64 artiklassa säädetään, että päätöksellä on pyrittävä varmistamaan, ettei se haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan, jouston lisäämistä, energian varastointia, sähköistä liikkumista eikä kulutusjoustoa.

| (79) | Poikkeusta koskevan päätöksen tavoitteena on mahdollistaa ensimmäinen laatuaan oleva demonstraatiohanke, jonka tavoitteena on parantaa uusiutuvien energialähteiden integrointia sähköverkkoon. Se ei sen vuoksi haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan. Sillä ei myöskään ole havaittavaa vaikutusta sähköiseen liikkumiseen tai kulutusjoustoon. |
| --- | --- |

(79)

Poikkeusta koskevan päätöksen tavoitteena on mahdollistaa ensimmäinen laatuaan oleva demonstraatiohanke, jonka tavoitteena on parantaa uusiutuvien energialähteiden integrointia sähköverkkoon. Se ei sen vuoksi haittaa siirtymistä uusiutuvaan energiaan. Sillä ei myöskään ole havaittavaa vaikutusta sähköiseen liikkumiseen tai kulutusjoustoon.

| (80) | Jouston lisäämisen ja energian varastoinnin osalta on tärkeä huomata, että joustopalvelujen (kuten varastoinnin) mahdollisuus tukea sähköverkkoa riippuu suoraan siitä, että kyseisten palvelujen tarjoajille annetaan tarkat ja selkeät signaalit investoinneista ja ajojärjestyksen määrittelystä. Kun tarjousalueella on rakenteellisia siirtorajoituksia, paikkakohtaisten joustopalvelujen investointeja koskevat signaalit vääristyvät. Esimerkiksi investoinnit vedyn tuotantoon tai akkuvarastoon KF CGS -verkossa voisivat olla kannattavampia sääntelykehyksessä, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon KF CGS -verkon ja molempien maalla sijaitsevien verkkojen väliset siirtorajoitukset. Kun otetaan huomioon offshore-investointien merkittävät tekniset haasteet, erillisen offshore-tarjousalueen perustaminen KF CGS -verkkoa varten ei automaattisesti tarkoita, että tällaiset investoinnit olisivat kannattavia. On kuitenkin selvää, että offshore-tarjousalueen perustamiseen verrattuna poikkeusta koskevan päätöksen mukainen lähestymistapa voi vaikuttaa kielteisesti näihin investointimahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

(80)

Jouston lisäämisen ja energian varastoinnin osalta on tärkeä huomata, että joustopalvelujen (kuten varastoinnin) mahdollisuus tukea sähköverkkoa riippuu suoraan siitä, että kyseisten palvelujen tarjoajille annetaan tarkat ja selkeät signaalit investoinneista ja ajojärjestyksen määrittelystä. Kun tarjousalueella on rakenteellisia siirtorajoituksia, paikkakohtaisten joustopalvelujen investointeja koskevat signaalit vääristyvät. Esimerkiksi investoinnit vedyn tuotantoon tai akkuvarastoon KF CGS -verkossa voisivat olla kannattavampia sääntelykehyksessä, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon KF CGS -verkon ja molempien maalla sijaitsevien verkkojen väliset siirtorajoitukset. Kun otetaan huomioon offshore-investointien merkittävät tekniset haasteet, erillisen offshore-tarjousalueen perustaminen KF CGS -verkkoa varten ei automaattisesti tarkoita, että tällaiset investoinnit olisivat kannattavia. On kuitenkin selvää, että offshore-tarjousalueen perustamiseen verrattuna poikkeusta koskevan päätöksen mukainen lähestymistapa voi vaikuttaa kielteisesti näihin investointimahdollisuuksiin.

| (81) | Toisaalta sähköasetuksen 64 artiklassa ei edellytetä, että poikkeusta koskevilla päätöksillä maksimoidaan joustoa tai energian varastointia koskeva potentiaali, vaan niillä pyritään ainoastaan varmistamaan, ettei poikkeus haittaa sitä. Toisin sanoen poikkeuksen ei tule estää kehitystä, joka ilman poikkeusta tapahtuisi luontaisesti. Ei kuitenkaan ole varmaa, operoitaisiinko KF CGS -verkkoa erillisenä offshore-tarjousalueena, jos poikkeusta ei myönnettäisi. Kuten kuulemiseen vastanneet tahot myös korostivat, offshore-tarjousalueella voisi olla merkittäviä hyötyjä markkinoiden toiminnan, avoimuuden ja verkko-omaisuuden tehokkaan käytön kannalta, mutta se voisi myös lisätä monimutkaisuutta esimerkiksi kustannusten ja hyötyjen jakautumisessa. Ilman offshore-tarjousalueen perustamista ei ole selvää, tarjoaisiko sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan täysimääräinen täytäntöönpano KF CGS -hankkeen yhteydessä yksinään täsmällisempiä investointisignaaleja joustopalveluille tai varastoinnille. |
| --- | --- |

(81)

Toisaalta sähköasetuksen 64 artiklassa ei edellytetä, että poikkeusta koskevilla päätöksillä maksimoidaan joustoa tai energian varastointia koskeva potentiaali, vaan niillä pyritään ainoastaan varmistamaan, ettei poikkeus haittaa sitä. Toisin sanoen poikkeuksen ei tule estää kehitystä, joka ilman poikkeusta tapahtuisi luontaisesti. Ei kuitenkaan ole varmaa, operoitaisiinko KF CGS -verkkoa erillisenä offshore-tarjousalueena, jos poikkeusta ei myönnettäisi. Kuten kuulemiseen vastanneet tahot myös korostivat, offshore-tarjousalueella voisi olla merkittäviä hyötyjä markkinoiden toiminnan, avoimuuden ja verkko-omaisuuden tehokkaan käytön kannalta, mutta se voisi myös lisätä monimutkaisuutta esimerkiksi kustannusten ja hyötyjen jakautumisessa. Ilman offshore-tarjousalueen perustamista ei ole selvää, tarjoaisiko sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdan täysimääräinen täytäntöönpano KF CGS -hankkeen yhteydessä yksinään täsmällisempiä investointisignaaleja joustopalveluille tai varastoinnille.

| (82) | Vaikka poikkeus ei haittaa siirtymistä jouston lisäämiseen, energian varastointi mukaan luettuna, poikkeuksen ehdoissa on tärkeää ottaa huomioon asianmukaisten investointisignaalien tarve ja sen vaikutus mahdollisiin varastointia tai muuta joustoa koskeviin investointeihin. |
| --- | --- |

(82)

Vaikka poikkeus ei haittaa siirtymistä jouston lisäämiseen, energian varastointi mukaan luettuna, poikkeuksen ehdoissa on tärkeää ottaa huomioon asianmukaisten investointisignaalien tarve ja sen vaikutus mahdollisiin varastointia tai muuta joustoa koskeviin investointeihin.

5.5   Poikkeuksen keston rajoittaminen ja ehdot, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin

Poikkeuksen keston rajoittaminen ja ehdot, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin

| (83) | Sähköasetuksen 64 artiklassa säädetään nimenomaisesti, että ”poikkeuksen on oltava kestoltaan rajoitettu ja siihen sovelletaan ehtoja, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin”. |
| --- | --- |

(83)

Sähköasetuksen 64 artiklassa säädetään nimenomaisesti, että ”poikkeuksen on oltava kestoltaan rajoitettu ja siihen sovelletaan ehtoja, joiden tavoitteena on lisätä kilpailua ja yhdentymistä sähkön sisämarkkinoihin”.

5.5.1   Aikarajoitus

Aikarajoitus

| (84) | Suhteellisuusperiaate oikeuttaa keston rajoittamisen esimerkiksi silloin, jos ongelmat voitaisiin ratkaista lyhyemmällä poikkeuksella tai jos pidempi poikkeus aiheuttaisi markkinaosapuolille suhteettoman rasitteen, mutta se ei ole ainoa syy. Sähköasetuksessa säädetään pakollisesta rajoittamisesta useista syistä. Ennen kaikkea asetuksessa oletetaan, että yleistä sääntelykehystä voidaan soveltaa kaikkiin tilanteisiin sisämarkkinoilla ja että tällaisesta yleisestä soveltamisesta on hyötyä yhteiskunnalle. Vaikka 64 artiklassa tunnustetaan, että erityistilanteet saattavat edellyttää poikkeuksia, nämä poikkeukset ovat alttiita lisäämään koko verkon monimutkaisuutta ja voivat toimia yhdentymisen esteinä myös naapurialueilla. Lisäksi poikkeuksen perustelu perustuu yleensä tiettynä hetkenä voimassa olevaan tekniseen ja sääntelykehykseen sekä tiettyyn verkon topologiaan. Kaikki nämä tilanteet muuttuvat väistämättä. On myös tärkeää, että markkinaosapuolet pystyvät ennakoimaan sääntelymuutokset riittävän ajoissa. Siksi kaikkien poikkeusten on oltava kestoltaan rajoitettuja. |
| --- | --- |

(84)

Suhteellisuusperiaate oikeuttaa keston rajoittamisen esimerkiksi silloin, jos ongelmat voitaisiin ratkaista lyhyemmällä poikkeuksella tai jos pidempi poikkeus aiheuttaisi markkinaosapuolille suhteettoman rasitteen, mutta se ei ole ainoa syy. Sähköasetuksessa säädetään pakollisesta rajoittamisesta useista syistä. Ennen kaikkea asetuksessa oletetaan, että yleistä sääntelykehystä voidaan soveltaa kaikkiin tilanteisiin sisämarkkinoilla ja että tällaisesta yleisestä soveltamisesta on hyötyä yhteiskunnalle. Vaikka 64 artiklassa tunnustetaan, että erityistilanteet saattavat edellyttää poikkeuksia, nämä poikkeukset ovat alttiita lisäämään koko verkon monimutkaisuutta ja voivat toimia yhdentymisen esteinä myös naapurialueilla. Lisäksi poikkeuksen perustelu perustuu yleensä tiettynä hetkenä voimassa olevaan tekniseen ja sääntelykehykseen sekä tiettyyn verkon topologiaan. Kaikki nämä tilanteet muuttuvat väistämättä. On myös tärkeää, että markkinaosapuolet pystyvät ennakoimaan sääntelymuutokset riittävän ajoissa. Siksi kaikkien poikkeusten on oltava kestoltaan rajoitettuja.

pakollisesta

| (85) | Ainoa tilanne, jossa asetuksessa säädetään yleisistä poikkeusmahdollisuuksista ilman aikarajoituksia, koskee SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita, joita ei ole mahdollista liittää yhteen unionin energiamarkkinoiden kanssa ilmeisistä fyysisistä syistä. Tämä on ymmärrettävää, koska kyseisillä alueilla ei ole vaikutusta sähkön sisämarkkinoihin. Koska KF CGS ei ole syrjäisin alue, poikkeuksen kestoa on rajoitettava selkeästi ja ennakoitavasti. |
| --- | --- |

(85)

Ainoa tilanne, jossa asetuksessa säädetään yleisistä poikkeusmahdollisuuksista ilman aikarajoituksia, koskee SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita, joita ei ole mahdollista liittää yhteen unionin energiamarkkinoiden kanssa ilmeisistä fyysisistä syistä. Tämä on ymmärrettävää, koska kyseisillä alueilla ei ole vaikutusta sähkön sisämarkkinoihin. Koska KF CGS ei ole syrjäisin alue, poikkeuksen kestoa on rajoitettava selkeästi ja ennakoitavasti.

| (86) | Poikkeuspyynnössä esitetään, että kestoa rajoitetaan kolmen merituulipuiston käytön ja liittämisen perusteella. Sanamuoto ei näin ollen anna ymmärtää, että kesto olisi rajoittamaton. Tässä ehdossa ei kuitenkaan määritetä riittävän täsmällisesti, mitä pidetään yhä alkuperäisten tuulipuistojen ”käyttönä”, eikä kolmansien osapuolten ole sen perusteella mahdollista ennakoida sääntelykehystä riittävästi etukäteen. |
| --- | --- |

(86)

Poikkeuspyynnössä esitetään, että kestoa rajoitetaan kolmen merituulipuiston käytön ja liittämisen perusteella. Sanamuoto ei näin ollen anna ymmärtää, että kesto olisi rajoittamaton. Tässä ehdossa ei kuitenkaan määritetä riittävän täsmällisesti, mitä pidetään yhä alkuperäisten tuulipuistojen ”käyttönä”, eikä kolmansien osapuolten ole sen perusteella mahdollista ennakoida sääntelykehystä riittävästi etukäteen.

| (87) | Epäselvyyksien välttämiseksi olisi oltava selkeästi määrittävissä, pidetäänkö KF CGS -verkkoon liitettyä merituulipuistoa yhä yhtenä alkuperäisistä tuulipuistoista vai ei. Ehdoksi olisi siksi joka tapauksessa lisättävä, että siitä päivästä alkaen, jona jokin kolmesta tuulipuistosta lakkaa toimimasta muusta syystä kuin tavanomaisen huollon tai kestoltaan rajoitettujen korjausten vuoksi tai johonkin niistä tehdään merkittäviä muutoksia, mistä katsotaan olevan kyse ainakin silloin, kun tarvitaan uusi liittymissopimus tai kun tuulipuiston tuotantokapasiteettia lisätään enemmän kuin viisi prosenttia, kyseisen tuulipuiston tuotantoa ei tule enää vähentää kokonaissiirtokapasiteetista ennen jäännöskapasiteetin laskemista. Tämä lisää kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia rajayhdysjohdossa. |
| --- | --- |

(87)

Epäselvyyksien välttämiseksi olisi oltava selkeästi määrittävissä, pidetäänkö KF CGS -verkkoon liitettyä merituulipuistoa yhä yhtenä alkuperäisistä tuulipuistoista vai ei. Ehdoksi olisi siksi joka tapauksessa lisättävä, että siitä päivästä alkaen, jona jokin kolmesta tuulipuistosta lakkaa toimimasta muusta syystä kuin tavanomaisen huollon tai kestoltaan rajoitettujen korjausten vuoksi tai johonkin niistä tehdään merkittäviä muutoksia, mistä katsotaan olevan kyse ainakin silloin, kun tarvitaan uusi liittymissopimus tai kun tuulipuiston tuotantokapasiteettia lisätään enemmän kuin viisi prosenttia, kyseisen tuulipuiston tuotantoa ei tule enää vähentää kokonaissiirtokapasiteetista ennen jäännöskapasiteetin laskemista. Tämä lisää kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia rajayhdysjohdossa.

| (88) | Jos yksi tai kaksi tuulipuistoista lakkaa toimimasta tai muutoin hyödyntämästä poikkeusta, se ei silti saa vaikuttaa kielteisesti muiden tuulipuistojen kaupalliseen tilanteeseen tai verkon käyttöön. Poikkeusta ei siis lopeteta vain siksi, että yhden tuulipuiston tuotanto ei ole enää oikeutettu ennalta määriteltyyn vähennykseen kokonaissiirtokapasiteetista, vaan vasta silloin, jos kaikki kolme tuulipuistoa eivät enää ole oikeutettuja tähän vähennykseen. |
| --- | --- |

(88)

Jos yksi tai kaksi tuulipuistoista lakkaa toimimasta tai muutoin hyödyntämästä poikkeusta, se ei silti saa vaikuttaa kielteisesti muiden tuulipuistojen kaupalliseen tilanteeseen tai verkon käyttöön. Poikkeusta ei siis lopeteta vain siksi, että yhden tuulipuiston tuotanto ei ole enää oikeutettu ennalta määriteltyyn vähennykseen kokonaissiirtokapasiteetista, vaan vasta silloin, jos kaikki kolme tuulipuistoa eivät enää ole oikeutettuja tähän vähennykseen.

kaikki

| (89) | Komissio katsoo poikkeuksen asianmukaisen keston osalta, että välitön sellaisten sääntöjen soveltaminen, joista poikkeamista pyydetään, edellyttäisi merkittäviä muutoksia KF CGS:n sääntelyllisiin ja kaupallisiin järjestelyihin, mikä saattaisi vaikuttaa kielteisesti tuulipuistojen toimintaan. |
| --- | --- |

(89)

Komissio katsoo poikkeuksen asianmukaisen keston osalta, että välitön sellaisten sääntöjen soveltaminen, joista poikkeamista pyydetään, edellyttäisi merkittäviä muutoksia KF CGS:n sääntelyllisiin ja kaupallisiin järjestelyihin, mikä saattaisi vaikuttaa kielteisesti tuulipuistojen toimintaan.

| (90) | Toisaalta komissio huomauttaa, että poikkeuksen myöntäminen niin pitkäksi aikaa kuin tuulipuistot ovat käytössä ja liitettyjä voisi tarkoittaa, että poikkeusta sovellettaisiin 20 vuotta tai pidempään, kun otetaan huomioon merituulipuistojen keskimääräinen käyttöikä. Näin pitkä poikkeus aiheuttaisi merkittäviä haittoja markkinoiden yhdentymiselle. |
| --- | --- |

(90)

Toisaalta komissio huomauttaa, että poikkeuksen myöntäminen niin pitkäksi aikaa kuin tuulipuistot ovat käytössä ja liitettyjä voisi tarkoittaa, että poikkeusta sovellettaisiin 20 vuotta tai pidempään, kun otetaan huomioon merituulipuistojen keskimääräinen käyttöikä. Näin pitkä poikkeus aiheuttaisi merkittäviä haittoja markkinoiden yhdentymiselle.

| (91) | Lisäksi on tärkeää, ettei KF CGS:ää koskevalla poikkeuksella luoda muuttumatonta ja joustamatonta ja jokseenkin vierasta elementtiä offshore-sääntelykehykseen. Jotta varmistetaan riittävä joustavuus ja luodaan samalla riittävä varmuus ja ennakoitavuus kaikille hankkeen osapuolille ja muille markkinaosapuolille, olisi säädettävä tässä poikkeusta koskevassa päätöksessä hyväksytyn kehyksen säännöllisestä uudelleentarkastelusta. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi on tärkeää, ettei KF CGS:ää koskevalla poikkeuksella luoda muuttumatonta ja joustamatonta ja jokseenkin vierasta elementtiä offshore-sääntelykehykseen. Jotta varmistetaan riittävä joustavuus ja luodaan samalla riittävä varmuus ja ennakoitavuus kaikille hankkeen osapuolille ja muille markkinaosapuolille, olisi säädettävä tässä poikkeusta koskevassa päätöksessä hyväksytyn kehyksen säännöllisestä uudelleentarkastelusta.

| (92) | Komission on näin ollen saavutettava tasapaino KF CGS:n hankekumppanien ja sen naapurijäsenvaltioiden, jotka ovat luottaneet ensimmäistä tämän kaltaista hanketta varten kehitetyn sääntelyratkaisun laillisuuteen, oikeutettujen etujen sekä rajat ylittävien sähkönsiirtojen maksimointia koskevaa periaatetta hyödyntävien EU:n kuluttajien ja tuottajien etujen välillä. |
| --- | --- |

(92)

Komission on näin ollen saavutettava tasapaino KF CGS:n hankekumppanien ja sen naapurijäsenvaltioiden, jotka ovat luottaneet ensimmäistä tämän kaltaista hanketta varten kehitetyn sääntelyratkaisun laillisuuteen, oikeutettujen etujen sekä rajat ylittävien sähkönsiirtojen maksimointia koskevaa periaatetta hyödyntävien EU:n kuluttajien ja tuottajien etujen välillä.

| (93) | Komissio ottaa huomioon, että on mahdollista laatia ja toteuttaa sääntelyratkaisu, joka ei edellytä poikkeusta (20). Siihen tarvitaan kuitenkin merkittävästi aikaa, ja se aiheuttaisi myös huomattavaa monimutkaisuutta. Sama pätee myös tarvittaviin sopimusten mukauttamisiin EU:n sääntöjä noudattavaan uuteen sääntelykohteluun. Koska keskustelu merellä sijaitsevaa hybridiomaisuutta koskevasta sääntelykehyksestä on kesken, olisi myös varattava riittävästi aikaa, jotta tällaisia mukautuksia ei tarvitse aloittaa ennen kuin on varmistettu vakaa ja selkeä perusta. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta, että poikkeus myönnetään 10 vuodeksi. |
| --- | --- |

(93)

Komissio ottaa huomioon, että on mahdollista laatia ja toteuttaa sääntelyratkaisu, joka ei edellytä poikkeusta (20). Siihen tarvitaan kuitenkin merkittävästi aikaa, ja se aiheuttaisi myös huomattavaa monimutkaisuutta. Sama pätee myös tarvittaviin sopimusten mukauttamisiin EU:n sääntöjä noudattavaan uuteen sääntelykohteluun. Koska keskustelu merellä sijaitsevaa hybridiomaisuutta koskevasta sääntelykehyksestä on kesken, olisi myös varattava riittävästi aikaa, jotta tällaisia mukautuksia ei tarvitse aloittaa ennen kuin on varmistettu vakaa ja selkeä perusta. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta, että poikkeus myönnetään 10 vuodeksi.

20

| (94) | Ei ole kuitenkaan täysin mahdollista sulkea pois sitä, että jatkuvaa poikkeusta tarvitaan silti taloudellisen tasapainon säilyttämiseksi ja KF CGS -verkon kannattavuuden varmistamiseksi myös tämän 10 vuoden soveltamisajan jälkeen. Komissio voi näin ollen jatkaa tätä soveltamisaikaa perustelluissa tapauksissa. Poikkeuksen, sen mahdolliset jatkamiset mukaan luettuina, ei tulisi kestää pidempään kuin 25 vuotta, koska se ylittäisi tuulipuistojen odotetun jäljellä olevan käyttöiän. |
| --- | --- |

(94)

Ei ole kuitenkaan täysin mahdollista sulkea pois sitä, että jatkuvaa poikkeusta tarvitaan silti taloudellisen tasapainon säilyttämiseksi ja KF CGS -verkon kannattavuuden varmistamiseksi myös tämän 10 vuoden soveltamisajan jälkeen. Komissio voi näin ollen jatkaa tätä soveltamisaikaa perustelluissa tapauksissa. Poikkeuksen, sen mahdolliset jatkamiset mukaan luettuina, ei tulisi kestää pidempään kuin 25 vuotta, koska se ylittäisi tuulipuistojen odotetun jäljellä olevan käyttöiän.

| (95) | Mahdollisesta poikkeuksen jatkamista koskevasta pyynnöstä tehtävässä komission tarkastelussa on esitettävä arviointi siitä, onko hankkeen rakennetta mahdollista muuttaa siten, että se mahdollistaisi KF CGS -verkon integroinnin kokonaan yleiseen sääntelykehykseen esimerkiksi määrittelemällä offshore-tarjousalueita. Tällaisessa hankkeen rakenteen muutoksessa otettaisiin asianmukaisesti huomioon poikkeusta koskevassa päätöksessä vahvistettu taloudellinen tasapaino. Yksityiskohtainen poikkeuksen jatkamisen hakemista ja myöntämistä koskeva menettely esitetään kohdassa 5.5.3. |
| --- | --- |

(95)

Mahdollisesta poikkeuksen jatkamista koskevasta pyynnöstä tehtävässä komission tarkastelussa on esitettävä arviointi siitä, onko hankkeen rakennetta mahdollista muuttaa siten, että se mahdollistaisi KF CGS -verkon integroinnin kokonaan yleiseen sääntelykehykseen esimerkiksi määrittelemällä offshore-tarjousalueita. Tällaisessa hankkeen rakenteen muutoksessa otettaisiin asianmukaisesti huomioon poikkeusta koskevassa päätöksessä vahvistettu taloudellinen tasapaino. Yksityiskohtainen poikkeuksen jatkamisen hakemista ja myöntämistä koskeva menettely esitetään kohdassa 5.5.3.

5.5.2   Muut ehdot

Muut ehdot

| (96) | Mitä tulee muihin asetettaviin ehtoihin, kaupankäyntiin käytettävissä olevan vähimmäiskapasiteetin lisäämisen edellyttäminen muutoin muuttumattomassa hankkeessa toisi suoraan takaisin ongelman, joka poikkeuksella pyritään ratkaisemaan, sellaisina aikoina, joina KF CGS -verkon kaapelit ovat ylikuormitettuja. Toisaalta silloin, kun nämä kaapelit eivät ole ylikuormitettuja, maksimointia koskevaa periaatetta sovelletaan joka tapauksessa, joten suurin mahdollinen teknisesti toteutettavissa oleva kapasiteetti on jo asetettava käyttöön, enimmillään siirtoverkon kokonaissiirtokapasiteettiin saakka. |
| --- | --- |

(96)

Mitä tulee muihin asetettaviin ehtoihin, kaupankäyntiin käytettävissä olevan vähimmäiskapasiteetin lisäämisen edellyttäminen muutoin muuttumattomassa hankkeessa toisi suoraan takaisin ongelman, joka poikkeuksella pyritään ratkaisemaan, sellaisina aikoina, joina KF CGS -verkon kaapelit ovat ylikuormitettuja. Toisaalta silloin, kun nämä kaapelit eivät ole ylikuormitettuja, maksimointia koskevaa periaatetta sovelletaan joka tapauksessa, joten suurin mahdollinen teknisesti toteutettavissa oleva kapasiteetti on jo asetettava käyttöön, enimmillään siirtoverkon kokonaissiirtokapasiteettiin saakka.

| (97) | Ei ole kuitenkaan mahdollista sulkea kokonaan pois sitä, että käytettävissä olevaa kapasiteettia voidaan lisätä pitkällä aikavälillä. Erityisesti aiemmissa hanketta koskevissa suunnitelmissa esitettiin vielä ylimääräisten tasasähkökaapeleiden rakentamista, ja nämä suunnitelmat hylättiin vaadittujen komponenttien kustannusten 2,5-kertaisen kasvun vuoksi (ks. edellä olevat kohdat 40–42). Näiden investointien tekeminen tulevaisuudessa ei ole poissuljettua. Erityisesti KF CGS:n avustussopimuksessa todettiin mahdollisuus liittää ruotsalainen tuulipuisto KF CGS -verkkoon ja tuotiin esiin mahdollisuus lisätä kapasiteettia tällaisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

(97)

Ei ole kuitenkaan mahdollista sulkea kokonaan pois sitä, että käytettävissä olevaa kapasiteettia voidaan lisätä pitkällä aikavälillä. Erityisesti aiemmissa hanketta koskevissa suunnitelmissa esitettiin vielä ylimääräisten tasasähkökaapeleiden rakentamista, ja nämä suunnitelmat hylättiin vaadittujen komponenttien kustannusten 2,5-kertaisen kasvun vuoksi (ks. edellä olevat kohdat 40–42). Näiden investointien tekeminen tulevaisuudessa ei ole poissuljettua. Erityisesti KF CGS:n avustussopimuksessa todettiin mahdollisuus liittää ruotsalainen tuulipuisto KF CGS -verkkoon ja tuotiin esiin mahdollisuus lisätä kapasiteettia tällaisessa skenaariossa.

| (98) | Kun teknologian tai markkinoiden uusi kehitys tai investoinnit uusiin merituulipuistoihin KF CGS:n läheisyydessä tekevät nykyisen verkon parantamisesta tai sellaisten uusien kaapeleiden rakentamisesta, jotka lisäävät kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia, taloudellisesti kannattavaa (kun otetaan huomioon tarve varmistaa KF CGS -verkon ja viereisten verkkojen käyttövarmuus), tällaiset investoinnit olisi toteutettava. Jos poikkeuksen jatkamista pyydetään, komission arviointiin on sisällytettävä myös se, voitaisiinko tällaisia lisäkapasiteettiin kohdistuvia investointeja kohtuudella odottaa. |
| --- | --- |

(98)

Kun teknologian tai markkinoiden uusi kehitys tai investoinnit uusiin merituulipuistoihin KF CGS:n läheisyydessä tekevät nykyisen verkon parantamisesta tai sellaisten uusien kaapeleiden rakentamisesta, jotka lisäävät kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia, taloudellisesti kannattavaa (kun otetaan huomioon tarve varmistaa KF CGS -verkon ja viereisten verkkojen käyttövarmuus), tällaiset investoinnit olisi toteutettava. Jos poikkeuksen jatkamista pyydetään, komission arviointiin on sisällytettävä myös se, voitaisiinko tällaisia lisäkapasiteettiin kohdistuvia investointeja kohtuudella odottaa.

| (99) | Jos joustopalvelujen tarjoajat osoittavat konkreettista kiinnostusta sellaisten hankkeiden toteuttamiseen KF CGS -verkossa tai sen läheisyydessä, jotka voisivat lisätä kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia hyödyntämällä joustopalveluja (esim. varastoimalla ylimääräisen tuulivoimatuotannon merellä sijaitseviin akkuihin), asianomaisten kansallisten viranomaisten on harkittava asianmukaisesti tällaisia investointeja ja hyödynnettävä niiden potentiaali nostaa kaupankäyntiin käytettävissä oleva kapasiteetti sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa määritettyyn vähimmäistasoon. |
| --- | --- |

(99)

Jos joustopalvelujen tarjoajat osoittavat konkreettista kiinnostusta sellaisten hankkeiden toteuttamiseen KF CGS -verkossa tai sen läheisyydessä, jotka voisivat lisätä kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia hyödyntämällä joustopalveluja (esim. varastoimalla ylimääräisen tuulivoimatuotannon merellä sijaitseviin akkuihin), asianomaisten kansallisten viranomaisten on harkittava asianmukaisesti tällaisia investointeja ja hyödynnettävä niiden potentiaali nostaa kaupankäyntiin käytettävissä oleva kapasiteetti sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa määritettyyn vähimmäistasoon.

5.5.3   Mahdollisia jatkopyyntöjä koskeva menettely

Mahdollisia jatkopyyntöjä koskeva menettely

| (100) | Jotta komissio voi arvioida, onko poikkeus yhä välttämätön, kun otetaan huomioon hybridihankkeita koskevan sääntelykehyksen mahdolliset tulevat selvennykset ja muutokset, kansallisten viranomaisten on raportoitava komissiolle riittävän paljon ennen poikkeuksen soveltamisajan päättymistä, pitävätkö ne poikkeuksen jatkamista välttämättömänä. Jos kansalliset viranomaiset haluavat pyytää tämän poikkeuksen jatkamista, yhteinen pyyntö on toimitettava riittävän paljon ennen poikkeuksen soveltamisajan päättymistä, jotta poikkeuspyyntö voidaan arvioida kattavasti ja markkinaosapuolille voidaan antaa varhaista tietoa tulevasta KF CGS:ää koskevasta sääntelykehyksestä. Pyyntöön on sisällyttävä kustannus-hyötyanalyysi, jossa osoitetaan poikkeuksen vaikutukset sekä KF CGS -verkkoon että alueellisella ja Euroopan tasolla. Analyysissa on vertailtava vähintään mahdollisuutta jatkaa poikkeusta nykyisessä muodossaan, lisätä käytettävissä olevaa kapasiteettia toteuttamalla lisäinvestointeja ja integroida KF CGS -verkko kokonaan merellä sijaitsevaa hybridiomaisuutta koskevaan yleiseen sääntelykehykseen sellaisena kuin sitä sovelletaan jatkopyynnön aikana. |
| --- | --- |

(100)

Jotta komissio voi arvioida, onko poikkeus yhä välttämätön, kun otetaan huomioon hybridihankkeita koskevan sääntelykehyksen mahdolliset tulevat selvennykset ja muutokset, kansallisten viranomaisten on raportoitava komissiolle riittävän paljon ennen poikkeuksen soveltamisajan päättymistä, pitävätkö ne poikkeuksen jatkamista välttämättömänä. Jos kansalliset viranomaiset haluavat pyytää tämän poikkeuksen jatkamista, yhteinen pyyntö on toimitettava riittävän paljon ennen poikkeuksen soveltamisajan päättymistä, jotta poikkeuspyyntö voidaan arvioida kattavasti ja markkinaosapuolille voidaan antaa varhaista tietoa tulevasta KF CGS:ää koskevasta sääntelykehyksestä. Pyyntöön on sisällyttävä kustannus-hyötyanalyysi, jossa osoitetaan poikkeuksen vaikutukset sekä KF CGS -verkkoon että alueellisella ja Euroopan tasolla. Analyysissa on vertailtava vähintään mahdollisuutta jatkaa poikkeusta nykyisessä muodossaan, lisätä käytettävissä olevaa kapasiteettia toteuttamalla lisäinvestointeja ja integroida KF CGS -verkko kokonaan merellä sijaitsevaa hybridiomaisuutta koskevaan yleiseen sääntelykehykseen sellaisena kuin sitä sovelletaan jatkopyynnön aikana.

| (101) | Komissio ottaa jatkopyyntöä koskevassa päätöksessä asianmukaisesti huomioon sekä liitettyjen tuulipuistojen ja asianomaisten verkonhaltijoiden taloudelliset edut että poikkeuksen laajemman sosioekonomisen vaikutuksen alueellisella ja Euroopan tasolla. Tarkastelussa on erityisesti määriteltävä, olisiko KF CGS -verkko integroitava laajempaan hybridiomaisuuden sääntelykehykseen ja miten integrointi olisi toteutettava. |
| --- | --- |

(101)

Komissio ottaa jatkopyyntöä koskevassa päätöksessä asianmukaisesti huomioon sekä liitettyjen tuulipuistojen ja asianomaisten verkonhaltijoiden taloudelliset edut että poikkeuksen laajemman sosioekonomisen vaikutuksen alueellisella ja Euroopan tasolla. Tarkastelussa on erityisesti määriteltävä, olisiko KF CGS -verkko integroitava laajempaan hybridiomaisuuden sääntelykehykseen ja miten integrointi olisi toteutettava.

| (102) | Jotta voidaan ottaa riittävällä tavalla huomioon sääntelykehyksen muutokset sekä teknologian ja markkinoiden kehitys, mahdollisen soveltamisalan jatkamisen (jos sellaisia myönnetään) olisi oltava kestoltaan rajoitettu. |
| --- | --- |

(102)

Jotta voidaan ottaa riittävällä tavalla huomioon sääntelykehyksen muutokset sekä teknologian ja markkinoiden kehitys, mahdollisen soveltamisalan jatkamisen (jos sellaisia myönnetään) olisi oltava kestoltaan rajoitettu.

| (103) | Jos komissio tulee siihen lopputulokseen, että poikkeuksen jatkamisen myöntämiseksi on tehtävä muutoksia tässä päätöksessä määritettyyn sääntelyä koskevaan lähestymistapaan tai että muut ehdot ovat välttämättömiä kilpailun tai markkinoiden yhdentymisen lisäämiseksi, niiden toteuttamiseen annetaan riittävästi aikaa. Myös muille markkinaosapuolille ilmoitetaan hyvissä ajoin etukäteen käytettävissä olevan rajat ylittävän kapasiteetin mahdollisista muutoksista. |
| --- | --- |

(103)

Jos komissio tulee siihen lopputulokseen, että poikkeuksen jatkamisen myöntämiseksi on tehtävä muutoksia tässä päätöksessä määritettyyn sääntelyä koskevaan lähestymistapaan tai että muut ehdot ovat välttämättömiä kilpailun tai markkinoiden yhdentymisen lisäämiseksi, niiden toteuttamiseen annetaan riittävästi aikaa. Myös muille markkinaosapuolille ilmoitetaan hyvissä ajoin etukäteen käytettävissä olevan rajat ylittävän kapasiteetin mahdollisista muutoksista.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään Kriegers Flak Combined Grid Solutionille poikkeus asetuksen (EU) 2019/943 16 artiklan 8 kohdan säännöksistä. Laskettaessa, saavutetaanko alueiden väliseen kaupankäyntiin käytettävissä olevan kapasiteetin vähimmäistasot, vähimmäiskapasiteetin laskemiseen käytetään kokonaissiirtokapasiteetin sijaan sitä jäännöskapasiteettia, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun kapasiteetista on vähennetty Kriegers Flak Combined Grid Solutioniin liitettyjen tuulipuistojen seuraavaksi vuorokaudeksi ennustetun sähköntuotannon siirtoon kyseisiin kansallisiin maalla sijaitseviin verkkoihin tarvittava kapasiteetti.

Asetuksen (EU) 2019/943 16 artiklan 1 kohtaa sovelletaan edelleen kokonaisuudessaan, ja Kriegers Flak Combined Grid Solutionin enimmäiskapasiteetti sekä sellaisten siirtoverkkojen enimmäiskapasiteetti, joihin Kriegers Flak Combined Grid Solutionin rajat ylittävä kapasiteetti vaikuttaa, on asetettava markkinaosapuolten käyttöön verkon käyttövarmuuden turvallisuusvaatimuksia noudattaen.

2 artikla

Edellä olevan 1 artiklan mukainen poikkeus kattaa kaikki viittaukset asetuksen (EU) 2019/943 16 artiklan 8 kohdan mukaiseen kaupankäyntiin käytettävissä olevaan vähimmäiskapasiteettiin asetuksessa (EU) 2019/943 ja kyseiseen asetukseen perustuvissa komission asetuksissa.

3 artikla

Edellä olevan 1 artiklan mukaista poikkeusta sovelletaan 10 vuoden ajan tämän komission päätöksen hyväksymisestä. Komissio voi jatkaa poikkeuksen soveltamisaikaa 4 artiklan nojalla. Poikkeuksen kokonaiskesto on mahdollinen soveltamisajan jatkaminen mukaan luettuna enintään 25 vuotta.

Kun mikä tahansa kolmesta Kriegers Flak Combined Grid Solutioniin liitetystä tuulipuistosta lakkaa toimimasta muista syistä kuin tavanomaisen huollon tai kestoltaan rajoitettujen korjausten vuoksi tai tällaiseen tuulipuistoon tehdään merkittäviä muutoksia, kyseisen tuulipuiston ennustettua sähköntuotantoa ei tule enää vähentää 1 artiklan mukaisesti, mikä lisää kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia rajayhdysjohdossa. Alhaisista markkinahinnoista tai verkonhaltijoiden ohjeista johtuvia tuotantokatkoksia ei pidä ottaa huomioon. Muutoksia pidetään merkittävinä ainakin silloin, kun tarvitaan uusi liittymissopimus tai kun tuulipuiston tuotantokapasiteettia lisätään enemmän kuin viisi prosenttia.

4 artikla

Tanskan ja Saksan viranomaiset voivat pyytää komissiota jatkamaan 3 artiklassa säädettyä poikkeuksen soveltamisaikaa. Pyyntö on toimitettava riittävän hyvissä ajoin ennen poikkeuksen soveltamisajan päättymistä. Poikkeuksen jatkamista koskevaan pyyntöön on sisällyttävä analyysi poikkeuksen mukaisesti valitun sääntelyä koskevan lähestymistavan kustannuksista ja hyödyistä, kvantitatiivinen analyysi mukaan luettuna. Lisäksi pyynnössä on tarkasteltava mahdollisia vaihtoehtoisia ratkaisuja, erityisesti Kriegers Flak Combined Grid Solutionin integrointia pyynnön aikana sovellettavaan merellä sijaitsevan hybridiomaisuuden yleiseen säänneltyyn verkkoon, erillisen offshore-tarjousalueen perustamista Kriegers Flak Combined Grid Solutionia varten ja/tai lisäinvestointien toteuttamista käytettävissä olevan siirtokapasiteetin lisäämiseksi. Jos komissio tulee poikkeuksen jatkamista koskevan pyynnön seurauksena siihen lopputulokseen, että tässä päätöksessä määritettyyn sääntelyä koskevaan lähestymistapaan on tehtävä muutoksia tai että muut ehdot ovat välttämättömiä kilpailun tai markkinoiden yhdentymisen lisäämiseksi, niiden toteuttamiseen on annettava riittävästi aikaa ja myös muille markkinaosapuolille on ilmoitettava riittävästi etukäteen käytettävissä olevan rajat ylittävän kapasiteetin mahdollisista muutoksista.

5 artikla

Jos joustopalvelujen tarjoajat osoittavat konkreettista kiinnostusta sellaisten hankkeiden toteuttamiseen, jotka voisivat lisätä kaupankäyntiin käytettävissä olevaa kapasiteettia Kriegers Flak Combined Grid Solutionissa hyödyntämällä joustopalveluja, Tanskan ja Saksan viranomaisten on harkittava asianmukaisesti tällaisia investointeja ja hyödynnettävä niiden potentiaali nostaa kaupankäyntiin käytettävissä oleva kapasiteetti sähköasetuksen 16 artiklan 8 kohdassa määritettyyn vähimmäistasoon. Jos tällaisia investointeja ehdotetaan mutta ei oteta käyttöön Kriegers Flak Combined Grid Solutionissa, kansallisten viranomaisten on ilmoitettava asiasta komissiolle.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle ja Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2020.

Komission puolesta

Kadri SIMSON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54.

1

(2)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/derogation_decisions2020v1.pdf

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1391/2013, annettu 14 päivänä lokakuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 muuttamisesta vahvistamalla unionin luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista (EUVL L 349, 21.12.2013, s. 28).

3

(4)  Ks. 7 päivänä helmikuuta 2020 annettu Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston päätös 6/2020 ”Decision on the request of the regulatory authorities of the Hansa capacity calculation region to extend the period for reaching an agreement on the long-term capacity calculation methodology”, https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual decisions/ACER Decision 06-2020 on extension Hansa_LT_CCM.pdf.

4

(5)  Komission asetus (EU) 2015/1222, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2015, kapasiteetin jakamista ja ylikuormituksen hallintaa koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta (EUVL L 197, 25.7.2015, s. 24).

5

(6)  Komission asetus (EU) 2016/1719, annettu 26 päivänä syyskuuta 2016, pitkän aikavälin kapasiteetin jakamista koskevista suuntaviivoista (EUVL L 259, 27.9.2016, s. 42).

6

(7)  Komission asetus (EU) 2017/2195, annettu 23 päivänä marraskuuta 2017, sähköjärjestelmän tasehallintaa koskevista suuntaviivoista (EUVL L 312, 28.11.2017, s. 6).

7

(8)  Ks. komission päätös 2014/536/EU, annettu 14 päivänä elokuuta 2014, poikkeuksen myöntämisestä Helleenien tasavallalle eräistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY säännöksistä (EUVL L 248, 22.8.2014, s. 12).

8

(9)  Ks. komission päätös 2004/920/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2004, poikkeuksen myöntämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/54/EY tietyistä säännöksistä Azorien saariryhmän osalta (EUVL L 389, 30.12.2004, s. 31); komission päätös 2006/375/EY, tehty 23 päivänä toukokuuta 2006, poikkeuksen myöntämisestä direktiivin 2003/54/EY tietyistä säännöksistä Madeiran saariryhmän osalta (EUVL L 142, 30.5.2006, s. 35); komission päätös 2006/653/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, poikkeuksen myöntämisestä Kyproksen tasavallalle eräistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/54/EY säännöksistä (EUVL L 270, 29.9.2006, s. 72); komission päätös 2006/859/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2006, poikkeuksen myöntämisestä Maltalle eräistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/54/EY säännöksistä (EUVL L 332, 30.11.2006, s. 32) ja komission päätös 2014/536/EU, annettu 14 päivänä elokuuta 2014, poikkeuksen myöntämisestä Helleenien tasavallalle eräistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY säännöksistä (EUVL L 248, 22.8.2014, s. 12).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1996, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20).

10

(11)  Ks. esimerkiksi komission päätös 2014/536/EU, jossa viitataan siihen, että sähkön tuotantokustannukset ovat suurempia saarilla, vaikka hinnat ovat lain mukaan vastaavat kuin mantereella.

11

(12)  50 Hertzin komissiolle 9 päivänä toukokuuta 2014 pitämä esitys, dia 3.

12

(13)  Saksan ja Tanskan viranomaisten 11 päivänä syyskuuta 2020 toimittamien tietojen perusteella kapasiteettiarvot vertautuvat seuraavasti: Jos Saksan ja Tanskan merituulipuistojen käyttöaste olisi sama, markkinoiden käyttöön asetettava siirtokapasiteetti Saksan suuntaan olisi vaihdellut alkuperäisen hankesuunnitelman mukaan 600 megawatista (kun tuulivoimatuotantoa ei ole) noin 855 megawattiin (kun tuulivoimatuotanto on noin 50 prosenttia käyttöön otetusta kapasiteetista) ja noin 855–661 megawattiin (kun tuulivoimatuotanto on suurin mahdollinen), kun taas tarkistetun hankesuunnitelman mukaan kapasiteetti vaihtelisi 400 megawatista (kun tuulivoimatuotantoa ei ole) 61 megawattiin (kun tuulivoimatuotantoa on).

13

Markkinoiden käyttöön Tanskan suuntaan asetettava siirtokapasiteetti olisi vaihdellut alkuperäisessä hankesuunnitelmassa 600 megawatista (kun tuotantoa ei ole) nollaan megawattiin (kun tuotanto on suurin mahdollinen), kun taas tarkistetussa hankesuunnitelmassa kapasiteetti olisi 400 megawattia (kun tuulivoimatuotanto on 0–33 prosenttia) ja vaihtelisi 400 megawatista 61 megawattiin (kun tuulivoimatuotanto on suurin mahdollinen).

(14)  Ks. komission päätös, annettu 7 päivänä joulukuuta 2018, asiassa AT.40461– Saksan ja Tanskan välinen rajayhdysjohto: https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 714/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009 , verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa ja asetuksen (EY) N:o 1228/2003 kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 15).

16

(17)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/39351/39351_1223_4.pdf

17

(18)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf

18

(19)  S. 16, riski 7.

19

(20)  Kuulemisessa sidosryhmät toivat esiin erityisesti mahdollisuuden laatia offshore-tarjousalue hanketta varten.

20

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2124

annettu 9 päivänä joulukuuta 2020,

unionin luvan myöntämättä jättämisestä biosidivalmisteperheelle ”Contec Hydrogen Peroxide”

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8394)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Contec Cleanroom (UK) Ltd toimitti 25 päivänä tammikuuta 2017 hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti saadakseen luvan kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 2 kuuluvalle biosidivalmisteperheelle ”Contec Hydrogen Peroxide” ja antoi kirjallisen vahvistuksen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen oli suostunut arvioimaan hakemuksen. Yrityksestä Contec Europe tuli 25 päivänä maaliskuuta 2019 tuleva luvan haltija Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi, ja Slovenian toimivaltainen viranomainen suostui ottamaan vastaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen roolin 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen. Hakemus kirjattiin numerolla BC-GN057178-26 biosidivalmisterekisteriin. |
| --- | --- |

(1)

Contec Cleanroom (UK) Ltd toimitti 25 päivänä tammikuuta 2017 hakemuksen asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti saadakseen luvan kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 2 kuuluvalle biosidivalmisteperheelle ”Contec Hydrogen Peroxide” ja antoi kirjallisen vahvistuksen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen oli suostunut arvioimaan hakemuksen. Yrityksestä Contec Europe tuli 25 päivänä maaliskuuta 2019 tuleva luvan haltija Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi, ja Slovenian toimivaltainen viranomainen suostui ottamaan vastaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen roolin 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen. Hakemus kirjattiin numerolla BC-GN057178-26 biosidivalmisterekisteriin.

| (2) | Biosidivalmisteperhe ”Contec Hydrogen Peroxide” sisältää tehoaineena vetyperoksidia, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Biosidivalmisteperhe ”Contec Hydrogen Peroxide” sisältää tehoaineena vetyperoksidia, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon.

| (3) | Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 28 päivänä elokuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 28 päivänä elokuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’.

| (4) | Kemikaalivirasto toimitti 7 päivänä huhtikuuta 2020 komissiolle biosidivalmisteperhettä ”Contec Hydrogen Peroxide” koskevan lausunnon (2) asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kemikaalivirasto toimitti 7 päivänä huhtikuuta 2020 komissiolle biosidivalmisteperhettä ”Contec Hydrogen Peroxide” koskevan lausunnon (2) asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (5) | Lausunnossa todetaan, että ”Contec Hydrogen Peroxide” on asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa tarkoitettu biosidivalmisteperhe, joka ei kuitenkaan täytä kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa vahvistettua edellytystä. |
| --- | --- |

(5)

Lausunnossa todetaan, että ”Contec Hydrogen Peroxide” on asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa tarkoitettu biosidivalmisteperhe, joka ei kuitenkaan täytä kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa vahvistettua edellytystä.

| (6) | Kemikaaliviraston lausunnon mukaan hakija ei ole osoittanut, että ”Contec Hydrogen Peroxide” olisi riittävän tehokas, koska toimitetuissa tehoa koskevissa tutkimuksissa on epäjohdonmukaisuuksia eikä niistä ilmene, että kaikki asiaankuuluvat kriteerit täyttyisivät. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaaliviraston lausunnon mukaan hakija ei ole osoittanut, että ”Contec Hydrogen Peroxide” olisi riittävän tehokas, koska toimitetuissa tehoa koskevissa tutkimuksissa on epäjohdonmukaisuuksia eikä niistä ilmene, että kaikki asiaankuuluvat kriteerit täyttyisivät.

| (7) | Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, ettei ole aiheellista myöntää unionin lupaa biosidivalmisteperheelle ”Contec Hydrogen Peroxide”. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, ettei ole aiheellista myöntää unionin lupaa biosidivalmisteperheelle ”Contec Hydrogen Peroxide”.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yritykselle Contec Europe ei myönnetä unionin lupaa biosidivalmisteperheen ”Contec Hydrogen Peroxide” asettamiseen saataville markkinoilla ja käyttöön.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Contec Europe, Zl du Prat, Avenue Paul Dupleix, 56000 Vannes, Ranska.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  ECHA opinion on the Union authorisation of the biocidal product family: Contec Hydrogen Peroxide, ECHA/BPC/248/2020, annettu 5.3.2020, https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/56

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2125,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Nunavutin hallituksen tunnustamisesta elimeksi, jolla on valtuudet myöntää hyljetuotteiden saattamista unionin markkinoille koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 noudattamisen todistamiseksi annettavia asiakirjoja

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hyljetuotteiden kaupasta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 a kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1007/2009 vahvistetaan yhdenmukaistetut säännöt hyljetuotteiden saattamisesta unionin markkinoille. Sen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään edellytyksistä, jotka koskevat inuiittiyhteisöjen tai muiden alkuperäisyhteisöjen harjoittamasta pyynnistä peräisin olevien hyljetuotteiden saattamista markkinoille. Kun hyljetuotteet saatetaan markkinoille, niiden mukana on oltava komission tätä tarkoitusta varten tunnustaman elimen myöntämä asiakirja, jolla todistetaan, että asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1007/2009 vahvistetaan yhdenmukaistetut säännöt hyljetuotteiden saattamisesta unionin markkinoille. Sen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään edellytyksistä, jotka koskevat inuiittiyhteisöjen tai muiden alkuperäisyhteisöjen harjoittamasta pyynnistä peräisin olevien hyljetuotteiden saattamista markkinoille. Kun hyljetuotteet saatetaan markkinoille, niiden mukana on oltava komission tätä tarkoitusta varten tunnustaman elimen myöntämä asiakirja, jolla todistetaan, että asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (2) | Komissio tunnusti päätöksellä C(2015) 5253 (2) Nunavutin territorion ympäristöviraston elimeksi, jolla on valtuudet myöntää asiakirjoja, joilla todistetaan asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten noudattaminen hyljetuotteiden saattamiseksi unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(2)

Komissio tunnusti päätöksellä C(2015) 5253 (2) Nunavutin territorion ympäristöviraston elimeksi, jolla on valtuudet myöntää asiakirjoja, joilla todistetaan asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten noudattaminen hyljetuotteiden saattamiseksi unionin markkinoille.

| (3) | Asetukseen (EY) N:o 1007/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1775 (3) tehtyjen muutosten ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1850 (4) valossa, komissio antoi päätöksen C(2015) 7273 (5) päätöksen C(2015) 5253 lisäksi. |
| --- | --- |

(3)

Asetukseen (EY) N:o 1007/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1775 (3) tehtyjen muutosten ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1850 (4) valossa, komissio antoi päätöksen C(2015) 7273 (5) päätöksen C(2015) 5253 lisäksi.

| (4) | Komissio vastaanotti 4 päivänä elokuuta 2020 Nunavutin taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriöltä 22 päivänä huhtikuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa pyydettiin muuttamaan sen tunnustetun elimen nimi Nunavutin hallituksen sisäisen uudelleenjärjestelyn huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti 4 päivänä elokuuta 2020 Nunavutin taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriöltä 22 päivänä huhtikuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa pyydettiin muuttamaan sen tunnustetun elimen nimi Nunavutin hallituksen sisäisen uudelleenjärjestelyn huomioon ottamiseksi.

| (5) | Nunavutin hallituksen taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriö pyysi, että viittaus Nunavutin territorion ympäristövirastoon (”Department of Environment, Government of Nunavut”) muutettaisiin viittaukseksi Nunavutin hallitukseen (”Government of Nunavut”). |
| --- | --- |

(5)

Nunavutin hallituksen taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriö pyysi, että viittaus Nunavutin territorion ympäristövirastoon (”Department of Environment, Government of Nunavut”) muutettaisiin viittaukseksi Nunavutin hallitukseen (”Government of Nunavut”).

| (6) | Nunavutin hallituksen taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriö täsmensi, että tämä nimenmuutos ei aiheuta muutoksia tunnustetun elimen tehtäviin ja rooliin. |
| --- | --- |

(6)

Nunavutin hallituksen taloudellisen kehityksen ja liikenteen ministeriö täsmensi, että tämä nimenmuutos ei aiheuta muutoksia tunnustetun elimen tehtäviin ja rooliin.

| (7) | Elin ”Nunavutin hallitus” täyttää asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 a kohdan kolmannessa alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1850 3 artiklan 1 kohdassa tunnustetuille laitoksille asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Elin ”Nunavutin hallitus” täyttää asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 a kohdan kolmannessa alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1850 3 artiklan 1 kohdassa tunnustetuille laitoksille asetetut vaatimukset.

| (8) | Sen vuoksi on aiheellista tunnustaa elin ”Nunavutin hallitus” elimeksi, jolla on valtuudet myöntää asiakirjoja, joilla todistetaan asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttyminen. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi on aiheellista tunnustaa elin ”Nunavutin hallitus” elimeksi, jolla on valtuudet myöntää asiakirjoja, joilla todistetaan asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttyminen.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään elin ”Nunavutin hallitus” (”Government of Nunavut”) elimeksi, jolla on valtuudet myöntää asiakirjoja, joilla todistetaan asetuksen (EY) N:o 1007/2009 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttyminen.

2 artikla

Kumotaan päätökset C(2015) 5253 ja C(2015) 7273.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 286, 31.10.2009, s. 36.

1

(2)  Commission Decision C(2015) 5253 of 30 July 201530 July 2015 recognising the Department of Environment, Government of Nunavut for the purposes of Article 6 of Commission Regulation (EU) No 737/2010 of 10 August 2010 laying down detailed rules for the implementation of Regulation (EC) No 1007/2009 of the European Parliament and of the Council on trade in seal products.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1775, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 737/2010 kumoamisesta (EUVL L 262, 7.10.2015, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1850, annettu 13 päivänä lokakuuta 2015, yksityiskohtaisista säännöistä hyljetuotteiden kaupasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 panemiseksi täytäntöön (EUVL L 271, 16.10.2015, s. 1).

4

(5)  Komission päätös C(2015) 7273, annettu 26 päivänä lokakuuta 2015, Nunavutin territorion ympäristöviraston tunnistamisesta yksityiskohtaisista säännöistä hyljetuotteiden kaupasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1007/2009 panemiseksi täytäntöön annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1850 3 artiklan mukaisesti.

5

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2126,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

jäsenvaltioiden vuotuisten päästökiintiöiden vahvistamisesta kaudelle 2021–2030 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden vuotuiset päästökiintiöt kaudelle 2021–2030 asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, asiaa koskevien laskelmien on perustuttava tarkimpiin saatavilla oleviin tietoihin. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 (2) 7 artiklan mukaisesti vuonna 2020, vahvistetaan perusteellisen tarkastelun jälkeen. Tällainen tarkastelu, jonka komissio on tehnyt Euroopan ympäristökeskuksen avustamana asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, muodostaa tarkastellut tiedot kasvihuonekaasupäästöistä vuoden 2005 ja vuosien 2016–2018 osalta asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden vuotuiset päästökiintiöt kaudelle 2021–2030 asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, asiaa koskevien laskelmien on perustuttava tarkimpiin saatavilla oleviin tietoihin. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 (2) 7 artiklan mukaisesti vuonna 2020, vahvistetaan perusteellisen tarkastelun jälkeen. Tällainen tarkastelu, jonka komissio on tehnyt Euroopan ympäristökeskuksen avustamana asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, muodostaa tarkastellut tiedot kasvihuonekaasupäästöistä vuoden 2005 ja vuosien 2016–2018 osalta asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (2) | Yhtä tarkkoja tietoja kuin tarkistetut inventaariotiedot tarvitaan kasvihuonekaasupäästöistä, jotka ovat peräisin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmä’, toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (3) soveltamisalaan kuuluvista kiinteistä laitoksista ja jotka on johdettu kyseisten laitosten todennettuja päästöjä koskevasta unionin rekisteristä, jäljempänä ’rekisteri’. Siltä osin kuin rekisteriin sisältyvät EU:n päästökauppajärjestelmän päästöt vuoden 2005 osalta eivät vastaa direktiivin 2003/87/EY tai asetuksen (EU) 2018/842 nykyistä soveltamisalaa, täydentäviä päästötietoja saadaan direktiivin 2003/87/EY tai Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 406/2009/EY (4) nojalla hyväksytyistä asiaankuuluvista komission päätöksistä (5) sekä kansallisista jakosuunnitelmista ja komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välisestä virallisesta kirjeenvaihdosta. |
| --- | --- |

(2)

Yhtä tarkkoja tietoja kuin tarkistetut inventaariotiedot tarvitaan kasvihuonekaasupäästöistä, jotka ovat peräisin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän, jäljempänä ’EU:n päästökauppajärjestelmä’, toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (3) soveltamisalaan kuuluvista kiinteistä laitoksista ja jotka on johdettu kyseisten laitosten todennettuja päästöjä koskevasta unionin rekisteristä, jäljempänä ’rekisteri’. Siltä osin kuin rekisteriin sisältyvät EU:n päästökauppajärjestelmän päästöt vuoden 2005 osalta eivät vastaa direktiivin 2003/87/EY tai asetuksen (EU) 2018/842 nykyistä soveltamisalaa, täydentäviä päästötietoja saadaan direktiivin 2003/87/EY tai Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 406/2009/EY (4) nojalla hyväksytyistä asiaankuuluvista komission päätöksistä (5) sekä kansallisista jakosuunnitelmista ja komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välisestä virallisesta kirjeenvaihdosta.

| (3) | Jotta varmistetaan määritettyjen vuotuisten päästökiintiöiden johdonmukaisuus kunakin vuonna raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen kanssa kaudella 2021–2030, jäsenvaltioiden vuotuiset päästökiintiöt on laskettava hiilidioksidiekvivalentteina soveltamalla samoja lämmitysvaikutusarvoja eli arvoja, jotka on vahvistettu hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viidennessä arviointiraportissa ja lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/1044 (6) liitteessä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistetaan määritettyjen vuotuisten päästökiintiöiden johdonmukaisuus kunakin vuonna raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen kanssa kaudella 2021–2030, jäsenvaltioiden vuotuiset päästökiintiöt on laskettava hiilidioksidiekvivalentteina soveltamalla samoja lämmitysvaikutusarvoja eli arvoja, jotka on vahvistettu hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viidennessä arviointiraportissa ja lueteltu komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/1044 (6) liitteessä.

| (4) | Jotta voidaan laskea kunkin jäsenvaltion vuotuinen päästökiintiö vuodeksi 2030 niiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten mukaisesti, joita tavoitellaan vuonna 2030 suhteessa asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä I määritettyihin vuoden 2005 tasoihin, sovelletaan viisivaiheista menetelmää. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan laskea kunkin jäsenvaltion vuotuinen päästökiintiö vuodeksi 2030 niiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten mukaisesti, joita tavoitellaan vuonna 2030 suhteessa asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä I määritettyihin vuoden 2005 tasoihin, sovelletaan viisivaiheista menetelmää.

| (5) | Ensin määritetään vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvo. Direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien ja vuonna 2005 olemassa olleiden kiinteiden laitosten kasvihuonekaasupäästöjen määrä vähennetään vuoden 2005 tarkistetuista kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä. Niihin jäsenvaltioihin, joiden osallistuminen EU:n päästökauppajärjestelmään alkoi myöhemmin kuin vuonna 2005, sovelletaan vuoden 2005 osalta päätöksessä 2013/162/EU määritettyä päästöjen määrää. Direktiivin 2003/87/EY soveltamisalan laajentaminen vuonna 2013 otetaan huomioon siten, että lasketaan vuotta 2005 vastaava arvo täytäntöönpanopäätöksessä 2013/634/EU vahvistetulle vuotuisen päästökiintiön vastaavalle mukautukselle vuodelle 2020 päätöksen 406/2009/EY mukaisesti. Kuten asetuksen (EU) 2018/842 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetään, laskelmassa otetaan huomioon myös vuosina 2005 ja 2012 tehdyt muutokset sen suhteen, mitkä laitokset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, samalla tavalla kuin päätöksessä (EU) 2017/1471 esitetään. |
| --- | --- |

(5)

Ensin määritetään vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvo. Direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien ja vuonna 2005 olemassa olleiden kiinteiden laitosten kasvihuonekaasupäästöjen määrä vähennetään vuoden 2005 tarkistetuista kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä. Niihin jäsenvaltioihin, joiden osallistuminen EU:n päästökauppajärjestelmään alkoi myöhemmin kuin vuonna 2005, sovelletaan vuoden 2005 osalta päätöksessä 2013/162/EU määritettyä päästöjen määrää. Direktiivin 2003/87/EY soveltamisalan laajentaminen vuonna 2013 otetaan huomioon siten, että lasketaan vuotta 2005 vastaava arvo täytäntöönpanopäätöksessä 2013/634/EU vahvistetulle vuotuisen päästökiintiön vastaavalle mukautukselle vuodelle 2020 päätöksen 406/2009/EY mukaisesti. Kuten asetuksen (EU) 2018/842 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetään, laskelmassa otetaan huomioon myös vuosina 2005 ja 2012 tehdyt muutokset sen suhteen, mitkä laitokset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, samalla tavalla kuin päätöksessä (EU) 2017/1471 esitetään.

| (6) | Toiseksi kunkin jäsenvaltion vuosittainen päästökiintiö vuodelle 2030 lasketaan soveltamalla asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä I vahvistettua prosenttiosuutta laskettuun vuoden 2005 päästöarvoon. |
| --- | --- |

(6)

Toiseksi kunkin jäsenvaltion vuosittainen päästökiintiö vuodelle 2030 lasketaan soveltamalla asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä I vahvistettua prosenttiosuutta laskettuun vuoden 2005 päästöarvoon.

| (7) | Kolmanneksi asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräinen määrä vuosina 2016, 2017 ja 2018 kussakin jäsenvaltiossa lasketaan vähentämällä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien kiinteiden laitosten todennettujen kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräinen määrä vuosina 2016, 2017 ja 2018 kyseisessä jäsenvaltiossa sekä kotimaan lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt sen tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräisestä kokonaismäärästä vuosina 2016, 2017 ja 2018. |
| --- | --- |

(7)

Kolmanneksi asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräinen määrä vuosina 2016, 2017 ja 2018 kussakin jäsenvaltiossa lasketaan vähentämällä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien kiinteiden laitosten todennettujen kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräinen määrä vuosina 2016, 2017 ja 2018 kyseisessä jäsenvaltiossa sekä kotimaan lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt sen tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen keskimääräisestä kokonaismäärästä vuosina 2016, 2017 ja 2018.

| (8) | Neljänneksi lasketaan kunkin jäsenvaltion vuotuiset päästökiintiöt vuosiksi 2021–2029. Ne määritetään lineaarisen kehityspolun perusteella, joka alkaa vuosien 2016, 2017 ja 2018 keskimääräisestä kasvihuonekaasupäästöjen määrästä ja viiden kahdestoistaosa etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 ja päättyy vuoden 2030 vuotuiseen päästökiintiöön. Kreikan, Kroatian ja Unkarin osalta lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2020, koska tämä johtaa pienempiin kiintiöihin kyseisille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(8)

Neljänneksi lasketaan kunkin jäsenvaltion vuotuiset päästökiintiöt vuosiksi 2021–2029. Ne määritetään lineaarisen kehityspolun perusteella, joka alkaa vuosien 2016, 2017 ja 2018 keskimääräisestä kasvihuonekaasupäästöjen määrästä ja viiden kahdestoistaosa etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 ja päättyy vuoden 2030 vuotuiseen päästökiintiöön. Kreikan, Kroatian ja Unkarin osalta lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2020, koska tämä johtaa pienempiin kiintiöihin kyseisille jäsenvaltioille.

| (9) | Lopuksi vuotuisista päästökiintiöistä saatuja arvoja mukautetaan. EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeudet, jotka liittyvät sellaisten kiinteiden laitosten kasvihuonekaasupäästöihin, jotka on jätetty EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 27 artiklan mukaisesti ja jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle kyseisen artiklan mukaisesti, kuuluvat sen vuoksi, siltä osin kuin ne on jätetty kyseisen direktiivin nojalla unionin päästökaton ulkopuolelle vuodesta 2021 alkaen, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan. Tämän seurauksena määrät, jotka vähennetään päästökatosta, lisätään asianomaisten jäsenvaltioiden vuotuisiin päästökiintiöihin kaudella 2021–2030. Asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä IV täsmennetty mukautuksen määrä lisätään kunkin kyseisessä liitteessä luetellun jäsenvaltion vuotuiseen päästökiintiöön vuoden 2021 osalta. |
| --- | --- |

(9)

Lopuksi vuotuisista päästökiintiöistä saatuja arvoja mukautetaan. EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeudet, jotka liittyvät sellaisten kiinteiden laitosten kasvihuonekaasupäästöihin, jotka on jätetty EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 27 artiklan mukaisesti ja jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle kyseisen artiklan mukaisesti, kuuluvat sen vuoksi, siltä osin kuin ne on jätetty kyseisen direktiivin nojalla unionin päästökaton ulkopuolelle vuodesta 2021 alkaen, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan. Tämän seurauksena määrät, jotka vähennetään päästökatosta, lisätään asianomaisten jäsenvaltioiden vuotuisiin päästökiintiöihin kaudella 2021–2030. Asetuksen (EU) 2018/842 liitteessä IV täsmennetty mukautuksen määrä lisätään kunkin kyseisessä liitteessä luetellun jäsenvaltion vuotuiseen päästökiintiöön vuoden 2021 osalta.

| (10) | EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien vähentämisen jälkeen tiettyjen jäsenvaltioiden kokonaisenimmäismäärät, jotka voidaan ottaa huomioon jäsenvaltion vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi vuosina 2021–2030 asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan mukaisesti, määritetään soveltamalla jäsenvaltioiden mainitun asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamia prosenttiosuuksia vuoden 2005 osalta laskettuihin kasvihuonekaasupäästöjen arvoihin. |
| --- | --- |

(10)

EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien vähentämisen jälkeen tiettyjen jäsenvaltioiden kokonaisenimmäismäärät, jotka voidaan ottaa huomioon jäsenvaltion vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi vuosina 2021–2030 asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan mukaisesti, määritetään soveltamalla jäsenvaltioiden mainitun asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoittamia prosenttiosuuksia vuoden 2005 osalta laskettuihin kasvihuonekaasupäästöjen arvoihin.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja kunkin jäsenvaltion vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvoja sovelletaan siten kuin ne esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

2 artikla

Asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kunkin jäsenvaltion vuotuista päästökiintiötä, joka koskee kutakin vuotta kaudella 2021–2030 ja jota on mukautettu mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti, sovelletaan siten kuin ne esitetään tämän päätöksen liitteessä II.

3 artikla

Asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja kokonaismääriä, jotka voidaan ottaa huomioon jäsenvaltion 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi, sovelletaan siten kuin ne esitetään tämän päätöksen liitteessä III.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 525/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 13).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136).

4

(5)  Komission päätös 2013/162/EU, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2013, jäsenvaltioiden vuosittaisten päästökiintiöiden määrittämisestä kaudeksi 2013–2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisesti (EUVL L 90, 28.3.2013, s. 106); Komission täytäntöönpanopäätös 2013/634/EU, annettu 31 päivänä lokakuuta 2013, jäsenvaltioiden vuosittaisten päästökiintiöiden mukauttamisesta kaudeksi 2013–2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisesti (EUVL L 292, 1.11.2013, s. 19). Komission päätös (EU) 2017/1471, annettu 10 päivänä elokuuta 2017, päätöksen 2013/162/EU muuttamisesta jäsenvaltioiden vuosittaisten päästökiintiöiden tarkistamiseksi kaudeksi 2017–2020 (EUVL L 209, 12.8.2017, s. 53).

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1044, annettu 8 päivänä toukokuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 täydentämisestä lämmitysvaikutusten, inventaario-ohjeiden ja unionin inventaariojärjestelmän osalta sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 666/2014 kumoamisesta (EUVL L 230, 17.7.2020, s. 1).

6

---

LIITE I

Asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukaiset arvot kunkin jäsenvaltion vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöille

| Jäsenvaltio | Vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvo hiilidioksidiekvivalenttitonneina |
| --- | --- |
| Belgia | 81 605 589 |
| Bulgaria | 22 326 386 |
| Tšekki | 64 965 295 |
| Tanska | 40 368 089 |
| Saksa | 484 694 619 |
| Viro | 6 196 136 |
| Irlanti | 47 687 589 |
| Kreikka | 62 985 180 |
| Espanja | 241 979 192 |
| Ranska | 401 113 722 |
| Kroatia | 18 056 312 |
| Italia | 343 101 747 |
| Kypros | 4 266 823 |
| Latvia | 8 597 807 |
| Liettua | 13 062 124 |
| Luxemburg | 10 116 187 |
| Unkari | 47 826 909 |
| Malta | 1 020 601 |
| Alankomaat | 128 112 158 |
| Itävalta | 56 991 984 |
| Puola | 192 472 253 |
| Portugali | 48 635 827 |
| Romania | 78 235 752 |
| Slovenia | 11 826 308 |
| Slovakia | 23 137 112 |
| Suomi | 34 439 858 |
| Ruotsi | 43 228 505 |

Jäsenvaltio

Vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvo hiilidioksidiekvivalenttitonneina

Belgia

81 605 589

Bulgaria

22 326 386

Tšekki

64 965 295

Tanska

40 368 089

Saksa

484 694 619

Viro

6 196 136

Irlanti

47 687 589

Kreikka

62 985 180

Espanja

241 979 192

Ranska

401 113 722

Kroatia

18 056 312

Italia

343 101 747

Kypros

4 266 823

Latvia

8 597 807

Liettua

13 062 124

Luxemburg

10 116 187

Unkari

47 826 909

Malta

1 020 601

Alankomaat

128 112 158

Itävalta

56 991 984

Puola

192 472 253

Portugali

48 635 827

Romania

78 235 752

Slovenia

11 826 308

Slovakia

23 137 112

Suomi

34 439 858

Ruotsi

43 228 505

---

LIITE II

Vuotuiset päästökiintiöt kutakin jäsenvaltiota varten kauden 2030–2021 kullekin vuodelle asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti mukautettuina mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti

| Jäsenvaltio | Vuotuisen päästökiintiön mukautettu arvo hiilidioksidiekvivalenttitonneina |
| --- | --- |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Belgia | 71 141 629 | 69 130 741 | 67 119 852 | 65 108 964 | 63 098 075 | 61 087 187 | 59 076 298 | 57 065 410 | 55 054 522 | 53 043 633 |
| Bulgaria | 27 116 956 | 25 159 860 | 24 805 676 | 24 451 491 | 24 097 307 | 23 743 123 | 23 388 939 | 23 034 755 | 22 680 571 | 22 326 386 |
| Tšekki | 65 984 531 | 60 913 974 | 60 283 497 | 59 653 019 | 59 022 541 | 58 392 064 | 57 761 586 | 57 131 109 | 56 500 631 | 55 870 153 |
| Tanska | 32 127 535 | 31 293 868 | 30 460 202 | 29 626 535 | 28 792 868 | 27 959 201 | 27 125 535 | 26 291 868 | 25 458 201 | 24 624 534 |
| Saksa | 427 306 142 | 413 224 443 | 399 142 745 | 385 061 046 | 370 979 348 | 356 897 650 | 342 815 951 | 328 734 253 | 314 652 554 | 300 570 856 |
| Viro | 6 223 937 | 6 001 620 | 5 925 247 | 5 848 875 | 5 772 502 | 5 696 129 | 5 619 756 | 5 543 384 | 5 467 011 | 5 390 638 |
| Irlanti | 43 479 402 | 42 357 392 | 41 235 382 | 40 113 372 | 38 991 362 | 37 869 352 | 36 747 342 | 35 625 332 | 34 503 322 | 33 381 312 |
| Kreikka | 46 227 407 | 46 969 645 | 47 711 883 | 48 454 122 | 49 196 360 | 49 938 598 | 50 680 836 | 51 423 075 | 52 165 313 | 52 907 551 |
| Espanja | 200 997 922 | 198 671 005 | 196 344 088 | 194 017 170 | 191 690 253 | 189 363 335 | 187 036 418 | 184 709 500 | 182 382 583 | 180 055 665 |
| Ranska | 335 726 735 | 326 506 522 | 317 286 309 | 308 066 096 | 298 845 883 | 289 625 670 | 280 405 456 | 271 185 243 | 261 965 030 | 252 744 817 |
| Kroatia | 17 661 355 | 16 544 497 | 16 576 348 | 16 608 198 | 16 640 049 | 16 671 899 | 16 703 749 | 16 735 600 | 16 767 450 | 16 799 301 |
| Italia | 273 503 734 | 268 765 611 | 264 027 488 | 259 289 365 | 254 551 242 | 249 813 118 | 245 074 995 | 240 336 872 | 235 598 749 | 230 860 626 |
| Kypros | 4 072 960 | 3 980 718 | 3 888 477 | 3 796 235 | 3 703 993 | 3 611 752 | 3 519 510 | 3 427 269 | 3 335 027 | 3 242 785 |
| Latvia | 10 649 507 | 8 854 834 | 8 758 222 | 8 661 610 | 8 564 998 | 8 468 386 | 8 371 774 | 8 275 162 | 8 178 551 | 8 081 939 |
| Liettua | 16 112 304 | 13 717 534 | 13 488 659 | 13 259 784 | 13 030 909 | 12 802 033 | 12 573 158 | 12 344 283 | 12 115 408 | 11 886 533 |
| Luxemburg | 8 406 740 | 8 147 070 | 7 887 400 | 7 627 731 | 7 368 061 | 7 108 391 | 6 848 721 | 6 589 052 | 6 329 382 | 6 069 712 |
| Unkari | 49 906 277 | 43 342 400 | 43 484 478 | 43 626 556 | 43 768 634 | 43 910 712 | 44 052 791 | 44 194 869 | 44 336 947 | 44 479 025 |
| Malta | 2 065 044 | 1 239 449 | 1 187 854 | 1 136 258 | 1 084 663 | 1 033 068 | 981 473 | 929 878 | 878 282 | 826 687 |
| Alankomaat | 98 513 233 | 96 677 516 | 94 841 800 | 93 006 083 | 91 170 366 | 89 334 649 | 87 498 932 | 85 663 215 | 83 827 498 | 81 991 781 |
| Itävalta | 48 768 448 | 47 402 495 | 46 036 542 | 44 670 589 | 43 304 636 | 41 938 683 | 40 572 729 | 39 206 776 | 37 840 823 | 36 474 870 |
| Puola | 215 005 372 | 204 376 828 | 201 204 624 | 198 032 420 | 194 860 216 | 191 688 012 | 188 515 807 | 185 343 603 | 182 171 399 | 178 999 195 |
| Portugali | 42 526 461 | 40 821 093 | 40 770 978 | 40 720 863 | 40 670 748 | 40 620 633 | 40 570 518 | 40 520 403 | 40 470 288 | 40 420 173 |
| Romania | 87 878 093 | 76 914 871 | 76 884 391 | 76 853 912 | 76 823 433 | 76 792 954 | 76 762 474 | 76 731 995 | 76 701 516 | 76 671 037 |
| Slovenia | 11 403 194 | 11 107 762 | 10 991 138 | 10 874 515 | 10 757 891 | 10 641 268 | 10 524 644 | 10 408 021 | 10 291 397 | 10 174 774 |
| Slovakia | 23 410 477 | 21 151 422 | 21 052 577 | 20 953 731 | 20 854 886 | 20 756 040 | 20 657 195 | 20 558 350 | 20 459 504 | 20 360 659 |
| Suomi | 28 840 335 | 27 970 110 | 27 099 886 | 26 229 661 | 25 359 436 | 24 489 212 | 23 618 987 | 22 748 762 | 21 878 538 | 21 008 313 |
| Ruotsi | 31 331 358 | 30 731 996 | 30 132 635 | 29 533 273 | 28 933 911 | 28 334 550 | 27 735 188 | 27 135 826 | 26 536 464 | 25 937 103 |

Jäsenvaltio

Vuotuisen päästökiintiön mukautettu arvo hiilidioksidiekvivalenttitonneina

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Belgia

71 141 629

69 130 741

67 119 852

65 108 964

63 098 075

61 087 187

59 076 298

57 065 410

55 054 522

53 043 633

Bulgaria

27 116 956

25 159 860

24 805 676

24 451 491

24 097 307

23 743 123

23 388 939

23 034 755

22 680 571

22 326 386

Tšekki

65 984 531

60 913 974

60 283 497

59 653 019

59 022 541

58 392 064

57 761 586

57 131 109

56 500 631

55 870 153

Tanska

32 127 535

31 293 868

30 460 202

29 626 535

28 792 868

27 959 201

27 125 535

26 291 868

25 458 201

24 624 534

Saksa

427 306 142

413 224 443

399 142 745

385 061 046

370 979 348

356 897 650

342 815 951

328 734 253

314 652 554

300 570 856

Viro

6 223 937

6 001 620

5 925 247

5 848 875

5 772 502

5 696 129

5 619 756

5 543 384

5 467 011

5 390 638

Irlanti

43 479 402

42 357 392

41 235 382

40 113 372

38 991 362

37 869 352

36 747 342

35 625 332

34 503 322

33 381 312

Kreikka

46 227 407

46 969 645

47 711 883

48 454 122

49 196 360

49 938 598

50 680 836

51 423 075

52 165 313

52 907 551

Espanja

200 997 922

198 671 005

196 344 088

194 017 170

191 690 253

189 363 335

187 036 418

184 709 500

182 382 583

180 055 665

Ranska

335 726 735

326 506 522

317 286 309

308 066 096

298 845 883

289 625 670

280 405 456

271 185 243

261 965 030

252 744 817

Kroatia

17 661 355

16 544 497

16 576 348

16 608 198

16 640 049

16 671 899

16 703 749

16 735 600

16 767 450

16 799 301

Italia

273 503 734

268 765 611

264 027 488

259 289 365

254 551 242

249 813 118

245 074 995

240 336 872

235 598 749

230 860 626

Kypros

4 072 960

3 980 718

3 888 477

3 796 235

3 703 993

3 611 752

3 519 510

3 427 269

3 335 027

3 242 785

Latvia

10 649 507

8 854 834

8 758 222

8 661 610

8 564 998

8 468 386

8 371 774

8 275 162

8 178 551

8 081 939

Liettua

16 112 304

13 717 534

13 488 659

13 259 784

13 030 909

12 802 033

12 573 158

12 344 283

12 115 408

11 886 533

Luxemburg

8 406 740

8 147 070

7 887 400

7 627 731

7 368 061

7 108 391

6 848 721

6 589 052

6 329 382

6 069 712

Unkari

49 906 277

43 342 400

43 484 478

43 626 556

43 768 634

43 910 712

44 052 791

44 194 869

44 336 947

44 479 025

Malta

2 065 044

1 239 449

1 187 854

1 136 258

1 084 663

1 033 068

981 473

929 878

878 282

826 687

Alankomaat

98 513 233

96 677 516

94 841 800

93 006 083

91 170 366

89 334 649

87 498 932

85 663 215

83 827 498

81 991 781

Itävalta

48 768 448

47 402 495

46 036 542

44 670 589

43 304 636

41 938 683

40 572 729

39 206 776

37 840 823

36 474 870

Puola

215 005 372

204 376 828

201 204 624

198 032 420

194 860 216

191 688 012

188 515 807

185 343 603

182 171 399

178 999 195

Portugali

42 526 461

40 821 093

40 770 978

40 720 863

40 670 748

40 620 633

40 570 518

40 520 403

40 470 288

40 420 173

Romania

87 878 093

76 914 871

76 884 391

76 853 912

76 823 433

76 792 954

76 762 474

76 731 995

76 701 516

76 671 037

Slovenia

11 403 194

11 107 762

10 991 138

10 874 515

10 757 891

10 641 268

10 524 644

10 408 021

10 291 397

10 174 774

Slovakia

23 410 477

21 151 422

21 052 577

20 953 731

20 854 886

20 756 040

20 657 195

20 558 350

20 459 504

20 360 659

Suomi

28 840 335

27 970 110

27 099 886

26 229 661

25 359 436

24 489 212

23 618 987

22 748 762

21 878 538

21 008 313

Ruotsi

31 331 358

30 731 996

30 132 635

29 533 273

28 933 911

28 334 550

27 735 188

27 135 826

26 536 464

25 937 103

---

LIITE III

Asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut kokonaismäärät, jotka voidaan ottaa huomioon jäsenvaltion mainitun asetuksen 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi

| Jäsenvaltio | Kokonaismäärä hiilidioksidiekvivalenttitonneina |
| --- | --- |
| Belgia | 15 423 456 |
| Tanska | 8 073 618 |
| Irlanti | 19 075 035 |
| Luxemburg | 4 046 475 |
| Malta | 204 120 |
| Itävalta | 11 398 397 |
| Suomi | 6 887 972 |

Jäsenvaltio

Kokonaismäärä hiilidioksidiekvivalenttitonneina

Belgia

15 423 456

Tanska

8 073 618

Irlanti

19 075 035

Luxemburg

4 046 475

Malta

204 120

Itävalta

11 398 397

Suomi

6 887 972

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/65

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2127,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

Singaporen hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavan lainsäädäntö- ja valvontakehyksen vastaavuudesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 mukaisesti annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (1) ja erityisesti sen 28 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 1 kohdassa yksilöidään kauppapaikat, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) 2 artiklan 8 kohdassa määritellyt finanssialan vastapuolet sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan edellytykset täyttävät finanssialan ulkopuoliset vastapuolet voivat toteuttaa liiketoimia johdannaisilla, jotka kuuluvat johdannaislajiin, jonka on ilmoitettu kuuluvan kaupankäyntivelvollisuuden piiriin. Kauppapaikat, joissa tällaisia liiketoimia voidaan toteuttaa, on rajattu säänneltyihin markkinoihin, monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin, organisoituihin kaupankäyntijärjestelmiin sekä kolmansien maiden kauppapaikkoihin, joiden komissio on tunnustanut olevan vastaavien oikeudellisten vaatimusten ja tehokkaan valvonnan alaisia kyseisessä kolmannessa maassa. Kyseisen kolmannen maan edellytetään myös tarjoavan tehokkaan vastaavan järjestelmän sellaisten kauppapaikkojen tunnustamiseksi, joille on myönnetty toimilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 1 kohdassa yksilöidään kauppapaikat, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (2) 2 artiklan 8 kohdassa määritellyt finanssialan vastapuolet sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan edellytykset täyttävät finanssialan ulkopuoliset vastapuolet voivat toteuttaa liiketoimia johdannaisilla, jotka kuuluvat johdannaislajiin, jonka on ilmoitettu kuuluvan kaupankäyntivelvollisuuden piiriin. Kauppapaikat, joissa tällaisia liiketoimia voidaan toteuttaa, on rajattu säänneltyihin markkinoihin, monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin, organisoituihin kaupankäyntijärjestelmiin sekä kolmansien maiden kauppapaikkoihin, joiden komissio on tunnustanut olevan vastaavien oikeudellisten vaatimusten ja tehokkaan valvonnan alaisia kyseisessä kolmannessa maassa. Kyseisen kolmannen maan edellytetään myös tarjoavan tehokkaan vastaavan järjestelmän sellaisten kauppapaikkojen tunnustamiseksi, joille on myönnetty toimilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (3) mukaisesti.

| (2) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti todennut täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/541 (4), että Singaporeen sijoittautuneisiin ja Singaporen rahaviranomaisen (Monetary Authority of Singapore), jäljempänä myös ’rahaviranomainen’, hyväksymiin hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavalla oikeudellisella ja valvontakehyksellä varmistetaan se, että ne noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat direktiivissä 2014/65/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 596/2014 (5) ja asetuksessa (EU) N:o 600/2014 vahvistettuja unionin kauppapaikoille asetettuja vaatimuksia ja jotka pannaan täytäntöön ja joita valvotaan tehokkaasti Singaporessa. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti todennut täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/541 (4), että Singaporeen sijoittautuneisiin ja Singaporen rahaviranomaisen (Monetary Authority of Singapore), jäljempänä myös ’rahaviranomainen’, hyväksymiin hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavalla oikeudellisella ja valvontakehyksellä varmistetaan se, että ne noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat direktiivissä 2014/65/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 596/2014 (5) ja asetuksessa (EU) N:o 600/2014 vahvistettuja unionin kauppapaikoille asetettuja vaatimuksia ja jotka pannaan täytäntöön ja joita valvotaan tehokkaasti Singaporessa.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 liitteessä vahvistettua hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien luetteloa voidaan päivittää tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 4 kohdassa säädetyn vastaavuuspäätöksen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita Singaporessa hyväksyttyjä pörssejä ja tunnustettuja markkinoiden ylläpitäjiä tai hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien poistamiseksi luettelosta. Komissio voi toteuttaa erityisen tarkastelun milloin tahansa, jos komission on tilanteen kehityksen perusteella tarpeen arvioida uudelleen kyseisellä päätöksellä tehtyä vastaavuuden määrittelyä. Säännöllisen tai erityisen tarkastelun tulosten perusteella komissio voi päättää muuttaa kyseistä päätöstä tai kumota sen milloin tahansa, erityisesti jos tilanteen kehitys vaikuttaa edellytyksiin, joiden perusteella kyseinen päätös tehdään. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 liitteessä vahvistettua hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien luetteloa voidaan päivittää tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 600/2014 28 artiklan 4 kohdassa säädetyn vastaavuuspäätöksen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita Singaporessa hyväksyttyjä pörssejä ja tunnustettuja markkinoiden ylläpitäjiä tai hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien poistamiseksi luettelosta. Komissio voi toteuttaa erityisen tarkastelun milloin tahansa, jos komission on tilanteen kehityksen perusteella tarpeen arvioida uudelleen kyseisellä päätöksellä tehtyä vastaavuuden määrittelyä. Säännöllisen tai erityisen tarkastelun tulosten perusteella komissio voi päättää muuttaa kyseistä päätöstä tai kumota sen milloin tahansa, erityisesti jos tilanteen kehitys vaikuttaa edellytyksiin, joiden perusteella kyseinen päätös tehdään.

| (4) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 hyväksymisen jälkeen useat muut Singaporeen sijoittautuneet tunnustetut markkinoiden ylläpitäjät saivat Singaporen rahaviranomaiselta luvan käydä kauppaa johdannaisilla, jotka kuuluvat johdannaislajiin, jonka on ilmoitettu kuuluvan kaupankäyntivelvollisuuden piiriin. Singaporen rahaviranomaiselta saatujen tietojen perusteella kyseiset uudet tunnustetut markkinoiden ylläpitäjät ovat niiden oikeudellisesti sitovien vaatimusten mukaisia, jotka täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 mukaan vastaavat direktiivissä 2014/65/EU unionin kauppapaikoille asetettuja vaatimuksia. Sen vuoksi komissio katsoo, että on aiheellista saattaa ajan tasalle täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 mukainen hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien luettelo, jota olisi muutettava lisäämällä siihen uusia Singaporeen sijoittautuneita rahaviranomaisen hyväksymiä tunnustettuja markkinoiden ylläpitäjiä. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 hyväksymisen jälkeen useat muut Singaporeen sijoittautuneet tunnustetut markkinoiden ylläpitäjät saivat Singaporen rahaviranomaiselta luvan käydä kauppaa johdannaisilla, jotka kuuluvat johdannaislajiin, jonka on ilmoitettu kuuluvan kaupankäyntivelvollisuuden piiriin. Singaporen rahaviranomaiselta saatujen tietojen perusteella kyseiset uudet tunnustetut markkinoiden ylläpitäjät ovat niiden oikeudellisesti sitovien vaatimusten mukaisia, jotka täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 mukaan vastaavat direktiivissä 2014/65/EU unionin kauppapaikoille asetettuja vaatimuksia. Sen vuoksi komissio katsoo, että on aiheellista saattaa ajan tasalle täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 mukainen hyväksyttyjen pörssien ja tunnustettujen markkinoiden ylläpitäjien luettelo, jota olisi muutettava lisäämällä siihen uusia Singaporeen sijoittautuneita rahaviranomaisen hyväksymiä tunnustettuja markkinoiden ylläpitäjiä.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan arvopaperikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/541 liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/541, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2019, Singaporen hyväksyttyihin pörsseihin ja tunnustettuihin markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavan lainsäädäntö- ja valvontakehyksen vastaavuudesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 mukaisesti (EUVL L 93, 2.4.2019, s. 18).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY, 2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 1).

5

---

LIITE

Singaporen rahaviranomaisen hyväksymät ja direktiivissä 2014/65/EU määriteltyjä kauppapaikkoja vastaaviksi katsottavat hyväksytyt pörssit:

| 1) | Asia Pacific Exchange Pte Ltd |
| --- | --- |

1)

Asia Pacific Exchange Pte Ltd

| 2) | ICE Futures Singapore Pte Ltd |
| --- | --- |

2)

ICE Futures Singapore Pte Ltd

| 3) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited |
| --- | --- |

3)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited

Singaporen rahaviranomaisen hyväksymät ja direktiivissä 2014/65/EU määriteltyjä kauppapaikkoja vastaaviksi katsottavat tunnustetut markkinoiden ylläpitäjät:

| 1) | Cleartrade Exchange Pte Ltd |
| --- | --- |

1)

Cleartrade Exchange Pte Ltd

| 2) | Tradition Singapore (Pte) Ltd |
| --- | --- |

2)

Tradition Singapore (Pte) Ltd

| 3) | BGC Partners (Singapore) Ltd |
| --- | --- |

3)

BGC Partners (Singapore) Ltd

| 4) | GFI Group Pte Ltd |
| --- | --- |

4)

GFI Group Pte Ltd

| 5) | ICAP AP (Singapore) Pte Ltd |
| --- | --- |

5)

ICAP AP (Singapore) Pte Ltd

| 6) | Tullet Prebon (Singapore) Ltd |
| --- | --- |

6)

Tullet Prebon (Singapore) Ltd

| 7) | Nittan Capital Singapore Pte Ltd |
| --- | --- |

7)

Nittan Capital Singapore Pte Ltd

| 8) | Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd |
| --- | --- |

8)

Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd

---

| 17.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 426/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 426/68

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2128,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 9356)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tietyt alueet, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/2019 (5) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Romaniassa ja Puolassa. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tietyt alueet, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/2019 (5) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Romaniassa ja Puolassa.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/2019 hyväksymisen jälkeen on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa Slovakiassa, Puolassa ja Saksassa. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/2019 hyväksymisen jälkeen on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa Slovakiassa, Puolassa ja Saksassa.

| (3) | Joulukuussa 2020 Slovakiassa ilmeni useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnissa Vranov nad Topľou ja Rimavská Sobota alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseiset Slovakiassa sijaitsevat alueet, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa ja joilla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Joulukuussa 2020 Slovakiassa ilmeni useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnissa Vranov nad Topľou ja Rimavská Sobota alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseiset Slovakiassa sijaitsevat alueet, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa ja joilla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi.

| (4) | Lisäksi joulukuussa 2020 Puolassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnassa Ostróda (powiat ostródzki) alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä olevassa I osassa, joka sijaitsee lähellä II osassa mainittua aluetta, jolla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi joulukuussa 2020 Puolassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnassa Ostróda (powiat ostródzki) alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä olevassa I osassa, joka sijaitsee lähellä II osassa mainittua aluetta, jolla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi.

| (5) | Lisäksi joulukuussa 2020 Saksassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnassa Gorlitz alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Saksassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä olevassa I osassa, joka sijaitsee lähellä II osassa mainittua aluetta, jolla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi joulukuussa 2020 Saksassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa piirikunnassa Gorlitz alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka tällä hetkellä mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Saksassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä kyseisessä liitteessä olevassa I osassa, joka sijaitsee lähellä II osassa mainittua aluetta, jolla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa, ja I osassa tällä hetkellä mainitut rajat olisi määriteltävä uudelleen ja niitä olisi laajennettava näiden äskettäisten tapausten huomioon ottamiseksi.

| (6) | Viimeaikaisten Slovakiassa, Puolassa ja Saksassa luonnonvaraisissa sioissa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tapausten seurauksena ja ottaen huomioon nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa kyseisten jäsenvaltioiden aluejakoa on arvioitu uudelleen ja päivitetty. Lisäksi on arvioitu uudelleen käytössä olevia riskinhallintatoimenpiteitä, ja ne on saatettu ajan tasalle. Nämä muutokset on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(6)

Viimeaikaisten Slovakiassa, Puolassa ja Saksassa luonnonvaraisissa sioissa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tapausten seurauksena ja ottaen huomioon nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa kyseisten jäsenvaltioiden aluejakoa on arvioitu uudelleen ja päivitetty. Lisäksi on arvioitu uudelleen käytössä olevia riskinhallintatoimenpiteitä, ja ne on saatettu ajan tasalle. Nämä muutokset on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (7) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Slovakian, Puolan ja Saksan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa oleviin luetteloihin. |
| --- | --- |

(7)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Slovakian, Puolan ja Saksan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa oleviin luetteloihin.

| (8) | Kun otetaan huomioon kriittinen epidemiologinen tilanne unionissa afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteeseen tällä päätöksellä tehdyt muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon kriittinen epidemiologinen tilanne unionissa afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteeseen tällä päätöksellä tehdyt muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2019, annettu 9 päivänä joulukuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 415, 10.12.2020, s. 53).

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat nowomiejski. |
| --- |

powiat nowomiejski.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy wyszkowski, |
| --- |

gminy wyszkowski,

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Slovakia

Seuraavat alueet Slovakiassa:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II,

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava, |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Kreikka

Seuraavat alueet Kreikassa:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Saksa

Seuraavat alueet Saksassa:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde,

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose,

| Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark),

| Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131,

| Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4, |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4,

| Gemeinde Groß Düben, |
| --- |

Gemeinde Groß Düben,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121, |
| --- |

Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121,

| Gemeinde Mücka östlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Mücka östlich der S121,

| Gemeinde Neißeaue, |
| --- |

Gemeinde Neißeaue,

| Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115, |
| --- |

Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115,

| Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121,

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Schleife, |
| --- |

Gemeinde Schleife,

| Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- |

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481.

II OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Slovakia

Seuraavat alueet Slovakiassa:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce,

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka, |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Saksa

Seuraavat alueet Saksassa:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum |
| --- |

Gemeinde Siehdichum

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal,

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße), |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße),

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz, |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben,

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115. |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115.

III OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Italia

Seuraavat alueet Italiassa:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---