# Službeni list L 249/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.249.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 249 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | 5619 rujna 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.249.hrv

Službeni list

Europske unije

L 249

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

5619 rujna 2013.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 895/2013 оd 18. rujna 2013. o 202. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al Qaidom | 1 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 896/2013 оd 18. rujna 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 3 |
| | | ODLUKE |
| | | 2013/460/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 17. rujna 2013. o odbijanju odobrenja odstupanja od Odluke Vijeća 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5826) | 5 |
| | | PREPORUKE |
| | | 2013/461/EU |
| | * | Preporuka Komisije оd 17. rujna 2013. o načelima kojima se uređuje mreža SOLVIT (
  1
  ) | 9 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 895/2013 оd 18. rujna 2013. o 202. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al Qaidom

1

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 896/2013 оd 18. rujna 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

3

ODLUKE

2013/460/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 17. rujna 2013. o odbijanju odobrenja odstupanja od Odluke Vijeća 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5826)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5826)

5

PREPORUKE

2013/461/EU

*

Preporuka Komisije оd 17. rujna 2013. o načelima kojima se uređuje mreža SOLVIT (
  1
  )

1

9

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka nadzornog tijela EFTA-e br. 178/13/COL od 30. travnja 2013. o izuzimanju istraživanja i vađenja sirove nafte i prirodnog plina na norveškom epikontinentalnom pojasu od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga/Norveška | 15 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka nadzornog tijela EFTA-e br. 178/13/COL od 30. travnja 2013. o izuzimanju istraživanja i vađenja sirove nafte i prirodnog plina na norveškom epikontinentalnom pojasu od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga/Norveška

15

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije
  (vidjeti stranicu 3. korica) | s3 |
| | * | Napomena čitateljima – Način navođenja akata (vidjeti stranicu 3. korica) | s3 |

*

Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije
  (vidjeti stranicu 3. korica)

Obavijest čitatelju – Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije

s3

*

Napomena čitateljima – Način navođenja akata (vidjeti stranicu 3. korica)

Napomena čitateljima – Način navođenja akata

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 895/2013

оd 18. rujna 2013.

o 202. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al Qaidom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 5.,

budući da:

| (1) | U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora sukladno toj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora sukladno toj Uredbi.

| (2) | Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSC) 11. rujna 2013. odlučio je izbrisati jednu osobu sa svog popisa osoba, skupina i subjekata na koje se treba primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i ekonomskih izvora. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSC) 11. rujna 2013. odlučio je izbrisati jednu osobu sa svog popisa osoba, skupina i subjekata na koje se treba primjenjivati zamrzavanje financijskih sredstava i ekonomskih izvora.

| (3) | Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati, |
| --- | --- |

(3)

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Voditelj službe za instrumente vanjske politike

---

(1)  SL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se kako slijedi:

Sljedeći unos pod naslovom „Fizičke osobe” briše se:

„Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (alias (a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, (b) Ahmad, Mufti Rasheed, (c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Državljanstvo: Pakistan Ostali podaci: (a) osnivač Al-Rashid Trusta (b) navodno preminuo u Pakistanu 18. veljače 2002. Datum određenja iz članka 2.a stavka 4. točke (b): 17.10.2001.”

---

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 896/2013

оd 18. rujna 2013.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MK | 59,4 |
| XS | 46,1 |
| ZZ | 52,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,6 |
| ZZ | 132,6 |
| 0805 50 10 | AR | 108,8 |
| CL | 148,5 |
| IL | 110,5 |
| TR | 117,7 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 118,3 |
| ZZ | 117,3 |
| 0806 10 10 | EG | 188,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 167,6 |
| 0808 10 80 | AR | 100,9 |
| BA | 65,7 |
| BR | 41,7 |
| CL | 114,6 |
| CN | 66,9 |
| NZ | 150,8 |
| US | 140,8 |
| ZA | 119,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0809 30 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 40 05 | BA | 47,2 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 46,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MK

59,4

XS

46,1

ZZ

52,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

121,6

ZZ

87,7

0709 93 10

TR

132,6

ZZ

132,6

0805 50 10

AR

108,8

CL

148,5

IL

110,5

TR

117,7

UY

99,8

ZA

118,3

ZZ

117,3

0806 10 10

EG

188,1

TR

147,0

ZZ

167,6

0808 10 80

AR

100,9

BA

65,7

BR

41,7

CL

114,6

CN

66,9

NZ

150,8

US

140,8

ZA

119,4

ZZ

100,1

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,5

TR

131,5

ZZ

118,7

0809 30

TR

125,5

ZZ

125,5

0809 40 05

BA

47,2

XS

46,6

ZZ

46,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/5

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 17. rujna 2013.

o odbijanju odobrenja odstupanja od Odluke Vijeća 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 5826)

(2013/460/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2001/822/EZ od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (1), a posebno članak 37. njezina Priloga III.,

budući da:

| (1) | Prilog III. Odluci 2001/822/EZ odnosi se na definiciju pojma „proizvoda s podrijetlom” i načine administrativne suradnje. Njegovim člankom 37. predviđeno je da se odstupanja od pravila o podrijetlu mogu donijeti kada je to opravdano razvojem postojećih ili stvaranjem novih industrija u nekoj zemlji ili na nekom području. |
| --- | --- |

(1)

Prilog III. Odluci 2001/822/EZ odnosi se na definiciju pojma „proizvoda s podrijetlom” i načine administrativne suradnje. Njegovim člankom 37. predviđeno je da se odstupanja od pravila o podrijetlu mogu donijeti kada je to opravdano razvojem postojećih ili stvaranjem novih industrija u nekoj zemlji ili na nekom području.

| (2) | U članku 5. stavku 1. točkama (g), (j), (k) i (o) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ utvrđeno je da se djelomično ili potpuno mljevenje šećera te njegovo filtriranje i pakiranje u vreće smatra postupcima koji nisu dostatni za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom. |
| --- | --- |

(2)

U članku 5. stavku 1. točkama (g), (j), (k) i (o) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ utvrđeno je da se djelomično ili potpuno mljevenje šećera te njegovo filtriranje i pakiranje u vreće smatra postupcima koji nisu dostatni za stjecanje statusa proizvoda s podrijetlom.

| (3) | Člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se kumulacija AKP/EZ-PZP za sve šećerne proizvode uvrštene u poglavlje 17. HS-a s vremenom ukine te da se dopuštene količine takve kumulacije progresivno smanjuju. Postavljanjem količine na nula tona postupno ukidanje konačno je dovelo do zabrane takve kumulacije od 1. siječnja 2011. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se kumulacija AKP/EZ-PZP za sve šećerne proizvode uvrštene u poglavlje 17. HS-a s vremenom ukine te da se dopuštene količine takve kumulacije progresivno smanjuju. Postavljanjem količine na nula tona postupno ukidanje konačno je dovelo do zabrane takve kumulacije od 1. siječnja 2011.

| (4) | Nizozemska je 2002. zatražila odstupanje od pravila o podrijetlu u pogledu šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakama KN 1701 11 90, 1701 99 10 i 1701 91 00 koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za godišnju količinu od 3 000 tona. Taj je zahtjev odobren, a odstupanje je završilo 31. prosinca 2007. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 2002. zatražila odstupanje od pravila o podrijetlu u pogledu šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakama KN 1701 11 90, 1701 99 10 i 1701 91 00 koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za godišnju količinu od 3 000 tona. Taj je zahtjev odobren, a odstupanje je završilo 31. prosinca 2007.

| (5) | Nizozemska je 2009. uputila zahtjev za produljenje odstupanja odobrenog 2002., koji je odbijen Odlukom Komisije 2009/699/EZ (2). Međutim, ta je Odluka odobrila novi zahtjev za odstupanje u okviru zahtjeva za produljenje unutar ograničenja količina za koje su Nizozemskim Antilima dodijeljene uvozne dozvole za šećer 2009. i 2010. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je 2009. uputila zahtjev za produljenje odstupanja odobrenog 2002., koji je odbijen Odlukom Komisije 2009/699/EZ (2). Međutim, ta je Odluka odobrila novi zahtjev za odstupanje u okviru zahtjeva za produljenje unutar ograničenja količina za koje su Nizozemskim Antilima dodijeljene uvozne dozvole za šećer 2009. i 2010.

| (6) | Nizozemska je 2010. zatražila novo odstupanje u pogledu šećernih proizvoda koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za razdoblje od 2011. do 2013. Odlukom Komisije 2011/47/EU (3) odstupanje je odobreno u skladu s člankom 37. stavcima 1., 3. i 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ te pod određenim uvjetima kojima se nastojalo uravnotežiti legitimne interese gospodarskih subjekata iz Prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova) s ciljevima organizacije zajedničkog tržišta Unije za šećer. Proizvodi za koje je odstupanje odobreno bili su predmet stvarnih aktivnosti obrade u Nizozemskim Antilima te se smatralo da je vrijednost koja se ondje dodavala sirovom šećeru najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemska je 2010. zatražila novo odstupanje u pogledu šećernih proizvoda koji se obrađuju u Nizozemskim Antilima za razdoblje od 2011. do 2013. Odlukom Komisije 2011/47/EU (3) odstupanje je odobreno u skladu s člankom 37. stavcima 1., 3. i 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ te pod određenim uvjetima kojima se nastojalo uravnotežiti legitimne interese gospodarskih subjekata iz Prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova) s ciljevima organizacije zajedničkog tržišta Unije za šećer. Proizvodi za koje je odstupanje odobreno bili su predmet stvarnih aktivnosti obrade u Nizozemskim Antilima te se smatralo da je vrijednost koja se ondje dodavala sirovom šećeru najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda.

| (7) | U odluci 2011/47/EU objašnjava se da je ukidanje kumulacije podrijetla AKP/EZ-PZP u pogledu šećera, kako je predviđeno člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pokazalo kako Unija namjerava usredotočiti trgovinske preferencije na gospodarske aktivnosti koje na održiv način pridonose razvoju PZP-a imajući u vidu vlastiti sektor šećera. To je načelo primijenjeno u svrhe utvrđivanja količina za koje je Odlukom 2011/47/EU odobreno odstupanje. U zahtjevu podnesenom 2010. navedeno je i da tvrtka u Curaçau koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti kako bi se udaljila od proizvodnje šećera za koju su potrebna daljnja odstupanja. Stoga su količine za odstupanje s vremenom smanjivane (5 000 tona za 2011., 3 000 tona za 2012. i 1 500 tona za 2013.). |
| --- | --- |

(7)

U odluci 2011/47/EU objašnjava se da je ukidanje kumulacije podrijetla AKP/EZ-PZP u pogledu šećera, kako je predviđeno člankom 6. stavkom 4. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pokazalo kako Unija namjerava usredotočiti trgovinske preferencije na gospodarske aktivnosti koje na održiv način pridonose razvoju PZP-a imajući u vidu vlastiti sektor šećera. To je načelo primijenjeno u svrhe utvrđivanja količina za koje je Odlukom 2011/47/EU odobreno odstupanje. U zahtjevu podnesenom 2010. navedeno je i da tvrtka u Curaçau koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti kako bi se udaljila od proizvodnje šećera za koju su potrebna daljnja odstupanja. Stoga su količine za odstupanje s vremenom smanjivane (5 000 tona za 2011., 3 000 tona za 2012. i 1 500 tona za 2013.).

| (8) | U zahtjevu podnesenom 2010. Nizozemska je istaknula da tvrtka iz Curaçaa koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti proizvodnjom mješavina i „bio-šećera”, a oba ta proizvoda namijenjena su tržištima koja se jasno razlikuju od šećernih proizvoda obuhvaćenih zahtjevom podnesenim 2010. Odstupanje zatraženo 2010. bilo je potrebno u svrhe zarade nužnog kapitala za ulaganja potrebna za takvu diverzifikaciju. Stoga se prilikom odobravanja odstupanja Odlukom 2011/47/EU očekivalo da će ono generirati potreban promet za financiranje spomenutih ulaganja u diverzifikaciju proizvoda i aktivnosti kako tvrtka koja je imala koristi od odstupanja više ne bi morala tražiti odstupanja. |
| --- | --- |

(8)

U zahtjevu podnesenom 2010. Nizozemska je istaknula da tvrtka iz Curaçaa koja je imala koristi od prethodnih odstupanja namjerava diverzificirati aktivnosti proizvodnjom mješavina i „bio-šećera”, a oba ta proizvoda namijenjena su tržištima koja se jasno razlikuju od šećernih proizvoda obuhvaćenih zahtjevom podnesenim 2010. Odstupanje zatraženo 2010. bilo je potrebno u svrhe zarade nužnog kapitala za ulaganja potrebna za takvu diverzifikaciju. Stoga se prilikom odobravanja odstupanja Odlukom 2011/47/EU očekivalo da će ono generirati potreban promet za financiranje spomenutih ulaganja u diverzifikaciju proizvoda i aktivnosti kako tvrtka koja je imala koristi od odstupanja više ne bi morala tražiti odstupanja.

| (9) | Nizozemska je 11. veljače 2013. u ime vlade Curaçaa zatražila novo odstupanje od pravila o podrijetlu utvrđenih u Prilogu III. Odluci 2001/822/EZ za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013., datuma prestanka primjene Odluke 2001/822/EZ. Zahtjev se odnosio na ukupnu godišnju količinu od 5 500 tona šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 1701 14 90, opisanih kao „bio-šećer”, koji su podrijetlom iz trećih zemalja, a obrađeni su u Curaçau radi izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 11. veljače 2013. u ime vlade Curaçaa zatražila novo odstupanje od pravila o podrijetlu utvrđenih u Prilogu III. Odluci 2001/822/EZ za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013., datuma prestanka primjene Odluke 2001/822/EZ. Zahtjev se odnosio na ukupnu godišnju količinu od 5 500 tona šećernih proizvoda obuhvaćenih oznakom KN 1701 14 90, opisanih kao „bio-šećer”, koji su podrijetlom iz trećih zemalja, a obrađeni su u Curaçau radi izvoza u Uniju.

| (10) | Taj je zahtjev Nizozemska službeno povukla 17. travnja 2013. jer se aktivnosti obrade opisane u zahtjevu više nisu izvodile u Nizozemskim Antilima. Tvrtka u Curaçau preselila je dio svojih aktivnosti obrade šećera, posebno proizvodnju šećernih grumena iz sirovog šećera od šećerne trske, pakiranih za maloprodaju, u Belgiju, odakle trenutačno opskrbljuje supermarkete u Nizozemskoj. Preostalu proizvodnu liniju preorijentirala je na filtriranje, pročišćavanje, mljevenje i jednostavno miješanje organskog šećera te njegovo pakiranje u vreće od 1 000 kg radi prijevoza. |
| --- | --- |

(10)

Taj je zahtjev Nizozemska službeno povukla 17. travnja 2013. jer se aktivnosti obrade opisane u zahtjevu više nisu izvodile u Nizozemskim Antilima. Tvrtka u Curaçau preselila je dio svojih aktivnosti obrade šećera, posebno proizvodnju šećernih grumena iz sirovog šećera od šećerne trske, pakiranih za maloprodaju, u Belgiju, odakle trenutačno opskrbljuje supermarkete u Nizozemskoj. Preostalu proizvodnu liniju preorijentirala je na filtriranje, pročišćavanje, mljevenje i jednostavno miješanje organskog šećera te njegovo pakiranje u vreće od 1 000 kg radi prijevoza.

| (11) | Nizozemska je 17. travnja 2013. podnijela drugi zahtjev za odstupanje za 5 000 tona šećernih proizvoda, opisanih kao organski sirovi šećer od šećerne trske obuhvaćen oznakom KN 1701 14 90, tijekom razdoblja od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. Nizozemska je objasnila da se temeljem razgovora s vlastima Curaçaa može zaključiti kako će količine za koje je odstupanje za 2013. odobreno Odlukom 2011/47/EU biti nedovoljne za nastavak aktivnosti tvrtke koja se u Curaçau bavi obradom šećera. |
| --- | --- |

(11)

Nizozemska je 17. travnja 2013. podnijela drugi zahtjev za odstupanje za 5 000 tona šećernih proizvoda, opisanih kao organski sirovi šećer od šećerne trske obuhvaćen oznakom KN 1701 14 90, tijekom razdoblja od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. Nizozemska je objasnila da se temeljem razgovora s vlastima Curaçaa može zaključiti kako će količine za koje je odstupanje za 2013. odobreno Odlukom 2011/47/EU biti nedovoljne za nastavak aktivnosti tvrtke koja se u Curaçau bavi obradom šećera.

| (12) | Drugi zahtjev uglavnom je motiviran promjenom okolnosti u dotičnoj tvrtki jer je ona promijenila poslovne aktivnosti u smjeru obrade organskog šećera od šećerne trske, promjenom na svjetskom tržištu šećera jer je EU postala neto uvoznik šećera, činjenicom da je vrijednost dodana sirovim materijalima iz trećih zemalja veća od 45 % cijene franko tvornice gotovog proizvoda te izravnim i neizravnim otvaranjem radnih mjesta u Curaçau. Nizozemska je 14. lipnja 2013. i 28. lipnja 2013. dostavila dodatne informacije kako bi potkrijepila svoj zahtjev od 17. travnja 2013. |
| --- | --- |

(12)

Drugi zahtjev uglavnom je motiviran promjenom okolnosti u dotičnoj tvrtki jer je ona promijenila poslovne aktivnosti u smjeru obrade organskog šećera od šećerne trske, promjenom na svjetskom tržištu šećera jer je EU postala neto uvoznik šećera, činjenicom da je vrijednost dodana sirovim materijalima iz trećih zemalja veća od 45 % cijene franko tvornice gotovog proizvoda te izravnim i neizravnim otvaranjem radnih mjesta u Curaçau. Nizozemska je 14. lipnja 2013. i 28. lipnja 2013. dostavila dodatne informacije kako bi potkrijepila svoj zahtjev od 17. travnja 2013.

| (13) | Dopisom od 16. srpnja 2013. Komisija je zatražila da nizozemske vlasti prime na znanje ocjenu Komisije u pogledu zahtjeva te njezinu namjeru da preporuči odbijanje zahtjeva. Komisija je zatražila i da nizozemske vlasti prenesu tu ocjenu tvrtki na koju se potencijalno odnosi odstupanje kako bi se i Nizozemskoj i dotičnoj tvrtki omogućilo postavljanje svih činjeničnih ili pravnih pitanja u odnosu na zahtjev prije nego što Komisija donese konačnu odluku. Kao rok za odgovor određen je 25. srpnja 2013. Odgovor nizozemskih tijela vlasti primljen je 24. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(13)

Dopisom od 16. srpnja 2013. Komisija je zatražila da nizozemske vlasti prime na znanje ocjenu Komisije u pogledu zahtjeva te njezinu namjeru da preporuči odbijanje zahtjeva. Komisija je zatražila i da nizozemske vlasti prenesu tu ocjenu tvrtki na koju se potencijalno odnosi odstupanje kako bi se i Nizozemskoj i dotičnoj tvrtki omogućilo postavljanje svih činjeničnih ili pravnih pitanja u odnosu na zahtjev prije nego što Komisija donese konačnu odluku. Kao rok za odgovor određen je 25. srpnja 2013. Odgovor nizozemskih tijela vlasti primljen je 24. srpnja 2013.

| (14) | U članku 37. stavku 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se odstupanja odobravaju kada je vrijednost dodana proizvodima bez podrijetla upotrijebljenim u dotičnom PZP-u najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda, pod uvjetom da odstupanje nije takvo da bi uzrokovalo ozbiljnu štetu nekom gospodarskom sektoru Unije ili nekih država članica. |
| --- | --- |

(14)

U članku 37. stavku 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ predviđeno je da se odstupanja odobravaju kada je vrijednost dodana proizvodima bez podrijetla upotrijebljenim u dotičnom PZP-u najmanje 45 % vrijednosti gotovog proizvoda, pod uvjetom da odstupanje nije takvo da bi uzrokovalo ozbiljnu štetu nekom gospodarskom sektoru Unije ili nekih država članica.

| (15) | U informacijama primljenim od tvrtke u Curaçau, kako ih je prenijela Nizozemska, u pogledu izračuna vrijednosti koja se u Curaçau generira za proizvodnju „bio-šećera od šećerne trske” 2013. navedena je vrijednost dodana obradom 5 000 tona „bio-šećera”. Tvrtka je navela i nabavnu cijenu jedne tone sirovog „bio-šećera” s podrijetlom iz trećih zemalja te cijenu franko tvornice po kojoj se jedna tona „bio-šećera” prodaje. Prema tvrtki, te brojke generiraju dodanu vrijednost u odnosu na cijenu franko tvornice od 52 %. Prema istim informacijama, proizvodnjom 1 500 tona „bio-šećera” generirala bi se dodana vrijednost od 88 % u odnosu na cijenu franko tvornice. |
| --- | --- |

(15)

U informacijama primljenim od tvrtke u Curaçau, kako ih je prenijela Nizozemska, u pogledu izračuna vrijednosti koja se u Curaçau generira za proizvodnju „bio-šećera od šećerne trske” 2013. navedena je vrijednost dodana obradom 5 000 tona „bio-šećera”. Tvrtka je navela i nabavnu cijenu jedne tone sirovog „bio-šećera” s podrijetlom iz trećih zemalja te cijenu franko tvornice po kojoj se jedna tona „bio-šećera” prodaje. Prema tvrtki, te brojke generiraju dodanu vrijednost u odnosu na cijenu franko tvornice od 52 %. Prema istim informacijama, proizvodnjom 1 500 tona „bio-šećera” generirala bi se dodana vrijednost od 88 % u odnosu na cijenu franko tvornice.

| (16) | U informacijama primljenim od tvrtke, kako ih je prenijela Nizozemska, u odnosu na izračun vrijednosti generirane u Curaçau za „smeđi kristalni šećer”1. siječnja 2013. navedena je vrijednost dodana radom i obradom 5 500 tona „smeđeg kristalnog šećera”. Ako se najviša dostupna vrijednost dodana po toni za „smeđi kristalni šećer” smatra realističnom, vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi približno 52,4 %. No, postupci obrade koji se izvode na „bio-šećeru” zahtijevaju manje obrade od onih za „kristalni šećer” koji se pakira za maloprodaju. Dodana vrijednost inherentna tim postupcima i stvarni troškovi obrade stoga mogu biti samo niži za „bio-šećer” pakiran u vreće od 1 000 kg radi prijevoza nego za „smeđi kristalni šećer” pakiran za maloprodaju. |
| --- | --- |

(16)

U informacijama primljenim od tvrtke, kako ih je prenijela Nizozemska, u odnosu na izračun vrijednosti generirane u Curaçau za „smeđi kristalni šećer”1. siječnja 2013. navedena je vrijednost dodana radom i obradom 5 500 tona „smeđeg kristalnog šećera”. Ako se najviša dostupna vrijednost dodana po toni za „smeđi kristalni šećer” smatra realističnom, vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi približno 52,4 %. No, postupci obrade koji se izvode na „bio-šećeru” zahtijevaju manje obrade od onih za „kristalni šećer” koji se pakira za maloprodaju. Dodana vrijednost inherentna tim postupcima i stvarni troškovi obrade stoga mogu biti samo niži za „bio-šećer” pakiran u vreće od 1 000 kg radi prijevoza nego za „smeđi kristalni šećer” pakiran za maloprodaju.

| (17) | Prema „Globalnim prognozama za šećer – izvješću za 2013.” (eng. Global Sugar Outlook – 2013 Report) (4) trošak proizvodnje šećera od šećerne trske u Brazilu, koji je najkonkurentnija regija za proizvodnju šećera u svijetu, iznosi 224,7 USD po toni za proizvodnju šećerne trske i 95 USD po toni za preradu šećerne trske u sirovi šećer. Ukupni troškovi, uključujući administrativne troškove, iznose 367,8 USD po toni ili, prema tečaju od 1,3 USD za 1 EUR, 283 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske. Uzimajući u obzir postupke uzgoja i prerade uključene u proizvodnju sirovog šećera od šećerne trske, čini se nevjerojatnim da bi troškovi pukog pročišćavanja, mljevenja i pakiranja organskog šećera od šećerne trske, koji čine samo mali dio postupka proizvodnje, bili viši. Uzimajući u obzir 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje za izračun vrijednosti dodane za pročišćavanje, mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, cijena franko tvornice iznosi 1 020,19 EUR po toni, a vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi samo 32,2 %. |
| --- | --- |

(17)

Prema „Globalnim prognozama za šećer – izvješću za 2013.” (eng. Global Sugar Outlook – 2013 Report) (4) trošak proizvodnje šećera od šećerne trske u Brazilu, koji je najkonkurentnija regija za proizvodnju šećera u svijetu, iznosi 224,7 USD po toni za proizvodnju šećerne trske i 95 USD po toni za preradu šećerne trske u sirovi šećer. Ukupni troškovi, uključujući administrativne troškove, iznose 367,8 USD po toni ili, prema tečaju od 1,3 USD za 1 EUR, 283 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske. Uzimajući u obzir postupke uzgoja i prerade uključene u proizvodnju sirovog šećera od šećerne trske, čini se nevjerojatnim da bi troškovi pukog pročišćavanja, mljevenja i pakiranja organskog šećera od šećerne trske, koji čine samo mali dio postupka proizvodnje, bili viši. Uzimajući u obzir 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje za izračun vrijednosti dodane za pročišćavanje, mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, cijena franko tvornice iznosi 1 020,19 EUR po toni, a vrijednost dodana u odnosu na cijenu franko tvornice iznosi samo 32,2 %.

| (18) | U simulaciji usporedivih troškova u 17. uvodnoj izjavi dodana vrijednost ne bi dosegla 45 %. Stoga nije realistično da bi takvu dodanu vrijednost mogla ostvariti tvrtka u Curaçau koja izvodi jednostavnu obradu. Umjesto toga, mora se zaključiti da su u brojke prenesene Komisiji uključeni i drugi dodatni troškovi i dobici koji ne čine iznose koji pridonose koristi za stanovništvo Curaçaa. |
| --- | --- |

(18)

U simulaciji usporedivih troškova u 17. uvodnoj izjavi dodana vrijednost ne bi dosegla 45 %. Stoga nije realistično da bi takvu dodanu vrijednost mogla ostvariti tvrtka u Curaçau koja izvodi jednostavnu obradu. Umjesto toga, mora se zaključiti da su u brojke prenesene Komisiji uključeni i drugi dodatni troškovi i dobici koji ne čine iznose koji pridonose koristi za stanovništvo Curaçaa.

| (19) | U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (c) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanje potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima se može jasno pokazati da bi pravila o podrijetlu mogla obeshrabriti znatna ulaganja u industriju i u kojima bi odstupanje koje pogoduje ostvarenju programa ulaganja omogućilo da se ta pravila zadovolje u fazama. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (c) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanje potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima se može jasno pokazati da bi pravila o podrijetlu mogla obeshrabriti znatna ulaganja u industriju i u kojima bi odstupanje koje pogoduje ostvarenju programa ulaganja omogućilo da se ta pravila zadovolje u fazama.

| (20) | Tvrtka u Curaçau unaprijed je bila upoznata s ukidanjem kumulacije podrijetla AKP/PZP-EZ za šećer 1. siječnja 2011. te je imala dovoljno vremena za pripremu i diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje odstupanje nije potrebno. |
| --- | --- |

(20)

Tvrtka u Curaçau unaprijed je bila upoznata s ukidanjem kumulacije podrijetla AKP/PZP-EZ za šećer 1. siječnja 2011. te je imala dovoljno vremena za pripremu i diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje odstupanje nije potrebno.

| (21) | Tijekom razdoblja od 2009. do 2013. tvrtka u Curaçau imala je koristi od odstupanja koja su joj pomogla generirati promet potreban za ulaganja u diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje nije potrebno odstupanje od pravila o podrijetlu. Prema informacijama primljenima od tvrtke, ulaganja su 2009. bila vrlo mala, a u razdoblju od 2010. do 2012. nije bilo nikakvih ulaganja. Odstupanja su stoga pomogla samo održavanju tekućih aktivnosti tvrtke u Curaçau ne pridonijevši na održiv način razvoju postojeće ni stvaranju nove industrije. Stoga je upitno bi li novo odstupanje potaknulo tvrtku na nova ulaganja. |
| --- | --- |

(21)

Tijekom razdoblja od 2009. do 2013. tvrtka u Curaçau imala je koristi od odstupanja koja su joj pomogla generirati promet potreban za ulaganja u diverzifikaciju prema proizvodnji proizvoda za koje nije potrebno odstupanje od pravila o podrijetlu. Prema informacijama primljenima od tvrtke, ulaganja su 2009. bila vrlo mala, a u razdoblju od 2010. do 2012. nije bilo nikakvih ulaganja. Odstupanja su stoga pomogla samo održavanju tekućih aktivnosti tvrtke u Curaçau ne pridonijevši na održiv način razvoju postojeće ni stvaranju nove industrije. Stoga je upitno bi li novo odstupanje potaknulo tvrtku na nova ulaganja.

| (22) | Da bi se mješavina šećera s tarifnim brojem HS 2106, koja sadrži pektin ili kazein, smatrala proizvodom s podrijetlom u Curaçau i time ostvarile koristi od povlaštenog pristupa Uniji, vrijednost šećera bez podrijetla koji se koristi u proizvodnji gotovog proizvoda ne smije premašivati 30 % cijene franko tvornice proizvoda. Diverzifikacijom prema proizvodnji takvih mješavina, kao što se predlaže u trenutnom zahtjevu, tvrtka bi i dalje morala tražiti odstupanje kako bi se mogla uskladiti s pravilima o podrijetlu. |
| --- | --- |

(22)

Da bi se mješavina šećera s tarifnim brojem HS 2106, koja sadrži pektin ili kazein, smatrala proizvodom s podrijetlom u Curaçau i time ostvarile koristi od povlaštenog pristupa Uniji, vrijednost šećera bez podrijetla koji se koristi u proizvodnji gotovog proizvoda ne smije premašivati 30 % cijene franko tvornice proizvoda. Diverzifikacijom prema proizvodnji takvih mješavina, kao što se predlaže u trenutnom zahtjevu, tvrtka bi i dalje morala tražiti odstupanje kako bi se mogla uskladiti s pravilima o podrijetlu.

| (23) | U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (b) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanja potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima bi primjena postojećih pravila o podrijetlu znatno negativno utjecala na sposobnost postojeće industrije u PZP-u da nastavi s izvozom u Uniju, a osobito na slučajeve u kojima bi to moglo dovesti do prestanka njezinih aktivnosti. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s člankom 37. stavkom 3. točkom (b) Priloga III. Odluci 2001/822/EZ, pri razmatranju zahtjeva za odstupanja potrebno je uzeti u obzir slučajeve u kojima bi primjena postojećih pravila o podrijetlu znatno negativno utjecala na sposobnost postojeće industrije u PZP-u da nastavi s izvozom u Uniju, a osobito na slučajeve u kojima bi to moglo dovesti do prestanka njezinih aktivnosti.

| (24) | Komisija vodi bilancu kako bi analizirala tržište šećera i vidjela jesu li zalihe šećera dovoljne, jesu li potrebne dodatne količine šećera i mora li se šećer povlačiti s tržišta kako bi se razina cijena zadržala blizu referentnoj cijeni. U toj bilanci stalno se pojavljuje količina od 50 000 do 60 000 tona šećera koja se uvozi s punim carinama. |
| --- | --- |

(24)

Komisija vodi bilancu kako bi analizirala tržište šećera i vidjela jesu li zalihe šećera dovoljne, jesu li potrebne dodatne količine šećera i mora li se šećer povlačiti s tržišta kako bi se razina cijena zadržala blizu referentnoj cijeni. U toj bilanci stalno se pojavljuje količina od 50 000 do 60 000 tona šećera koja se uvozi s punim carinama.

| (25) | Za šećerne proizvode obuhvaćene oznakom KN 1701 14 90 u Uniji se primjenjuje carinska tarifa od 419 EUR po toni. Uzimajući u obzir da se cijena bijelog šećera na svjetskom tržištu, koja uključuje troškove za rafiniranje, na Londonskoj terminskoj burzi kreće oko 380 EUR po toni i da se primjenjuje carinska pristojba od 419 EUR po toni, cijena tog šećera nakon isporuke u Uniju i plaćanja carina iznosila bi najmanje 800 EUR. Prosječna cijena takvih šećernih proizvoda proizvedenih u Uniji, prema izvješćima država članica u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (5), kreće se oko 725 EUR po toni. U takvim uvjetima nije vjerojatno da bi se ti šećerni proizvodi profitabilno uvozili u Uniju ako se ne radi o nekom šećeru izvrsne kakvoće, npr. organskom ili pravedno proizvedenom šećeru, koji se prodaje po mnogo višim cijenama od drugih šećernih proizvoda. |
| --- | --- |

(25)

Za šećerne proizvode obuhvaćene oznakom KN 1701 14 90 u Uniji se primjenjuje carinska tarifa od 419 EUR po toni. Uzimajući u obzir da se cijena bijelog šećera na svjetskom tržištu, koja uključuje troškove za rafiniranje, na Londonskoj terminskoj burzi kreće oko 380 EUR po toni i da se primjenjuje carinska pristojba od 419 EUR po toni, cijena tog šećera nakon isporuke u Uniju i plaćanja carina iznosila bi najmanje 800 EUR. Prosječna cijena takvih šećernih proizvoda proizvedenih u Uniji, prema izvješćima država članica u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (5), kreće se oko 725 EUR po toni. U takvim uvjetima nije vjerojatno da bi se ti šećerni proizvodi profitabilno uvozili u Uniju ako se ne radi o nekom šećeru izvrsne kakvoće, npr. organskom ili pravedno proizvedenom šećeru, koji se prodaje po mnogo višim cijenama od drugih šećernih proizvoda.

| (26) | Stoga je vjerojatno da glavninu uvoza u Uniju uz pune carine čini organski ili fair trade šećer jer se takav šećer u maloprodajnom sektoru može prodavati i za 3 000 EUR po toni. Količina uvoza organskog šećera od trske uz punu carinu u Uniju pokazuje da izvoznici šećera širom svijeta preživljavaju na trenutačnom tržištu. |
| --- | --- |

(26)

Stoga je vjerojatno da glavninu uvoza u Uniju uz pune carine čini organski ili fair trade šećer jer se takav šećer u maloprodajnom sektoru može prodavati i za 3 000 EUR po toni. Količina uvoza organskog šećera od trske uz punu carinu u Uniju pokazuje da izvoznici šećera širom svijeta preživljavaju na trenutačnom tržištu.

| (27) | Dodaju li se nabavnoj cijeni sirovog šećera o kojoj izvješćuje tvrtka još 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje pri izračunu vrijednosti dodane za mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, marža dobiti i troškovi prijevoza o kojima izvješćuje tvrtka te uvozne carine koje valja platiti Uniji, tvrtka u Curaçau i dalje bi trebala biti u poziciji da izvozi „bio-šećer” u Uniju na isplativ način, a da se pritom ne mora oslanjati na odstupanje kojim bi se uvoznika u Uniju izuzelo od plaćanja primjenjivih uvoznih carina. Štoviše, razina prodajne cijene po toni „bio-šećera” kupcu u Nizozemskoj, kako je navedena u zahtjevu Nizozemske, može se smatrati dovoljnom da nadoknadi učinak punih carina koje se primjenjuju. |
| --- | --- |

(27)

Dodaju li se nabavnoj cijeni sirovog šećera o kojoj izvješćuje tvrtka još 283 EUR po toni kao realističan trošak proizvodnje pri izračunu vrijednosti dodane za mljevenje i pakiranje organskog sirovog šećera od šećerne trske u tvrtki u Curaçau, marža dobiti i troškovi prijevoza o kojima izvješćuje tvrtka te uvozne carine koje valja platiti Uniji, tvrtka u Curaçau i dalje bi trebala biti u poziciji da izvozi „bio-šećer” u Uniju na isplativ način, a da se pritom ne mora oslanjati na odstupanje kojim bi se uvoznika u Uniju izuzelo od plaćanja primjenjivih uvoznih carina. Štoviše, razina prodajne cijene po toni „bio-šećera” kupcu u Nizozemskoj, kako je navedena u zahtjevu Nizozemske, može se smatrati dovoljnom da nadoknadi učinak punih carina koje se primjenjuju.

| (28) | Kao gospodarski subjekt iz PZP-a, tvrtka iz Curaçaa koja izvodi aktivnosti obrade šećernih proizvoda sudjeluje na svjetskom tržištu i slobodna je izvoziti svoje proizvode u bilo koji dio svijeta, uključujući Uniju. Ta se tvrtka stoga može usporediti sa svim drugim gospodarskim subjektima iz cijeloga svijeta koji se bave istom aktivnošću. Posebno, razina troškova prijevoza iz PZP-a u Uniju, koja prema informacijama primljenim od tvrtke iznosi 42,59 EUR po toni, ne stavlja tvrtku iz Curaçaa u nepovoljan položaj u natjecanju s drugim sudionicima na tržištu jer je tvrtka slobodna prodavati svoje proizvode na tržišta koja su bliža njezinu mjestu djelovanja od Unije. |
| --- | --- |

(28)

Kao gospodarski subjekt iz PZP-a, tvrtka iz Curaçaa koja izvodi aktivnosti obrade šećernih proizvoda sudjeluje na svjetskom tržištu i slobodna je izvoziti svoje proizvode u bilo koji dio svijeta, uključujući Uniju. Ta se tvrtka stoga može usporediti sa svim drugim gospodarskim subjektima iz cijeloga svijeta koji se bave istom aktivnošću. Posebno, razina troškova prijevoza iz PZP-a u Uniju, koja prema informacijama primljenim od tvrtke iznosi 42,59 EUR po toni, ne stavlja tvrtku iz Curaçaa u nepovoljan položaj u natjecanju s drugim sudionicima na tržištu jer je tvrtka slobodna prodavati svoje proizvode na tržišta koja su bliža njezinu mjestu djelovanja od Unije.

| (29) | Izvoz šećera, melase i meda predstavlja samo 6 % ukupnog izvoza robe iz Curaçaa, izuzmu li se naftni proizvodi. Aktivnosti rukovanja kontejnerima vezanim uz uvoz i izvoz šećernih proizvoda predstavljaju samo 2 % ukupnih aktivnosti rukovanja kontejnerima koje se odnose na uvoz i izvoz. Doprinos tog izvoza razvoju područja može u najboljem slučaju biti samo malen. |
| --- | --- |

(29)

Izvoz šećera, melase i meda predstavlja samo 6 % ukupnog izvoza robe iz Curaçaa, izuzmu li se naftni proizvodi. Aktivnosti rukovanja kontejnerima vezanim uz uvoz i izvoz šećernih proizvoda predstavljaju samo 2 % ukupnih aktivnosti rukovanja kontejnerima koje se odnose na uvoz i izvoz. Doprinos tog izvoza razvoju područja može u najboljem slučaju biti samo malen.

| (30) | U pogledu zapošljavanja, očekuje se da bi se odstupanjem otvorilo dodatnih 10 radnih mjesta, što je nerazmjerno malo u usporedbi sa zatraženim povećanjem količine proizvodnje. Nadalje, tih 10 dodatnih radnih mjesta za koja se očekuje da će se otvoriti manje je od 20 radnih mjesta zatvorenih u razdoblju između zahtjeva iz 2010., kada je Nizozemska navela da u tvrtki u Curaçau radi 35 osoba, i drugog zahtjeva iz 2013., u kojem se navodi da u tvrtki radi 15 osoba. |
| --- | --- |

(30)

U pogledu zapošljavanja, očekuje se da bi se odstupanjem otvorilo dodatnih 10 radnih mjesta, što je nerazmjerno malo u usporedbi sa zatraženim povećanjem količine proizvodnje. Nadalje, tih 10 dodatnih radnih mjesta za koja se očekuje da će se otvoriti manje je od 20 radnih mjesta zatvorenih u razdoblju između zahtjeva iz 2010., kada je Nizozemska navela da u tvrtki u Curaçau radi 35 osoba, i drugog zahtjeva iz 2013., u kojem se navodi da u tvrtki radi 15 osoba.

| (31) | Učinak odbijanja novog odstupanja zatraženog 17. travnja 2013. bio bi minimalan. Odbijanjem se tvrtki ne bi onemogućio nastavak izvoza šećernih proizvoda u Uniju niti bi se obeshrabrilo ulaganje u šećernu industriju u Curaçau jer bi marža dobiti i dalje bila dovoljna da omogući ulaganja, čak i kad bi se u Uniji plaćala puna carinska stopa. |
| --- | --- |

(31)

Učinak odbijanja novog odstupanja zatraženog 17. travnja 2013. bio bi minimalan. Odbijanjem se tvrtki ne bi onemogućio nastavak izvoza šećernih proizvoda u Uniju niti bi se obeshrabrilo ulaganje u šećernu industriju u Curaçau jer bi marža dobiti i dalje bila dovoljna da omogući ulaganja, čak i kad bi se u Uniji plaćala puna carinska stopa.

| (32) | Zbog toga zatraženo odstupanje nije opravdano u pogledu članka 37. stavka 1., stavka 3. točaka (b) i (c) i stavka 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ. |
| --- | --- |

(32)

Zbog toga zatraženo odstupanje nije opravdano u pogledu članka 37. stavka 1., stavka 3. točaka (b) i (c) i stavka 7. Priloga III. Odluci 2001/822/EZ.

| (33) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(33)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ovime se odbija zahtjev za odstupanje od Odluke 2001/822/EZ u pogledu pravila o podrijetlu za šećer iz Curaçaa, koji je Nizozemska podnijela 17. travnja 2013., a upotpunila 14. i 28. lipnja 2013.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. rujna 2013.

Za Komisiju

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  SL L 314, 30.11.2001., str. 1.

1

(2)  SL L 239, 10.9.2009., str. 55.

2

(3)  SL L 21, 25.1.2011., str. 3.

3

(4)  Objavljeno u recenziji „Troškovi proizvodnje šećera i škrobnog sirupa s visokim udjelom fruktoze – određivanje globalnih referentnih vrijednosti” (eng. Sugar and HFCS production costs – global benchmarking), koju je izdao LMC international.

4

(5)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

5

---

PREPORUKE

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/9

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 17. rujna 2013.

o načelima kojima se uređuje mreža SOLVIT

(Tekst značajan za EGP)

(2013/461/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | U članku 26. UFEU-a unutarnje tržište definirano je kao područje bez unutarnjih granica u kojemu se osigurava slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. U članku 4. stavku 3. UEU-a traži se od država članica da poduzmu potrebne korake kako bi u potpunosti ispunile svoje obveze u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(1)

U članku 26. UFEU-a unutarnje tržište definirano je kao područje bez unutarnjih granica u kojemu se osigurava slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. U članku 4. stavku 3. UEU-a traži se od država članica da poduzmu potrebne korake kako bi u potpunosti ispunile svoje obveze u skladu s pravom Unije.

| (2) | Unutarnje tržište nudi brojne mogućnosti osobama koje žele živjeti i raditi u drugoj državi članici i poduzećima koja žele proširiti svoje tržište. Iako unutarnje tržište uglavnom dobro funkcionira, ponekad nastaju problemi ako javna tijela ne poštuju pravo Unije. |
| --- | --- |

(2)

Unutarnje tržište nudi brojne mogućnosti osobama koje žele živjeti i raditi u drugoj državi članici i poduzećima koja žele proširiti svoje tržište. Iako unutarnje tržište uglavnom dobro funkcionira, ponekad nastaju problemi ako javna tijela ne poštuju pravo Unije.

| (3) | Na temelju Preporuke Komisije 2001/893/EZ od 7. prosinca 2001. o načelima uporabe mreže SOLVIT – mreže za rješavanje problema na unutarnjem tržištu (1), SOLVIT je utemeljen kao mreža centara koje su države članice osnovale u okviru vlastitih državnih uprava kao brzo i neformalno sredstvo rješavanja problema na koje nailaze pojedinci i poduzeća pri ostvarivanju svojih prava na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju Preporuke Komisije 2001/893/EZ od 7. prosinca 2001. o načelima uporabe mreže SOLVIT – mreže za rješavanje problema na unutarnjem tržištu (1), SOLVIT je utemeljen kao mreža centara koje su države članice osnovale u okviru vlastitih državnih uprava kao brzo i neformalno sredstvo rješavanja problema na koje nailaze pojedinci i poduzeća pri ostvarivanju svojih prava na unutarnjem tržištu.

| (4) | Iako je mreža SOLVIT neformalne i pragmatične naravi, njezino ustrojstvo osigurava da su pronađena rješenja u skladu s pravom Unije. Mreža SOLVIT temelji se na transparentnom postupku rješavanja problema između dvije države članice. Iako Komisija obično nije uključena u rješavanje predmeta, u kontaktu je s centrima mreže SOLVIT, nudi redovito pravno osposobljavanje i, u nekim složenim predmetima, daje neformalne savjete. Osim toga, Komisija nadzire rješavanje predmeta u okviru mreže SOLVIT i rezultate tog postupka putem internetske baze podataka i može posredovati ako smatra da rješenja koja predlažu centri mreže SOLVIT nisu u skladu s pravom Unije. Navedeno ustrojstvo doprinosi ne samo zakonitosti rješenja pojedinih predmeta već i rezultati ocjenjivanja pokazuju da je rad centra SOLVIT općenito doveo do bolje sukladnosti nacionalnih tijela s pravom Unije. |
| --- | --- |

(4)

Iako je mreža SOLVIT neformalne i pragmatične naravi, njezino ustrojstvo osigurava da su pronađena rješenja u skladu s pravom Unije. Mreža SOLVIT temelji se na transparentnom postupku rješavanja problema između dvije države članice. Iako Komisija obično nije uključena u rješavanje predmeta, u kontaktu je s centrima mreže SOLVIT, nudi redovito pravno osposobljavanje i, u nekim složenim predmetima, daje neformalne savjete. Osim toga, Komisija nadzire rješavanje predmeta u okviru mreže SOLVIT i rezultate tog postupka putem internetske baze podataka i može posredovati ako smatra da rješenja koja predlažu centri mreže SOLVIT nisu u skladu s pravom Unije. Navedeno ustrojstvo doprinosi ne samo zakonitosti rješenja pojedinih predmeta već i rezultati ocjenjivanja pokazuju da je rad centra SOLVIT općenito doveo do bolje sukladnosti nacionalnih tijela s pravom Unije.

| (5) | Mreža SOLVIT znatno se razvila od svojih začetaka. Ona sada rješava deset puta više predmeta nego prije deset godina. Osim toga, predmeti koje sada rješava puno su raznolikiji nego što je izvorno predviđeno. Velika većina predmeta uspješno se riješi u prosjeku za devet tjedana zbog čega su pojedinci i poduzeća koji su rabili mrežu SOLVIT iznimno zadovoljni. |
| --- | --- |

(5)

Mreža SOLVIT znatno se razvila od svojih začetaka. Ona sada rješava deset puta više predmeta nego prije deset godina. Osim toga, predmeti koje sada rješava puno su raznolikiji nego što je izvorno predviđeno. Velika većina predmeta uspješno se riješi u prosjeku za devet tjedana zbog čega su pojedinci i poduzeća koji su rabili mrežu SOLVIT iznimno zadovoljni.

| (6) | Iako se mreža SOLVIT pokazala uspješnom, sve veći opseg usluga donio je mnoštvo izazova. Dubinska ocjena mreže provedena u 2010. pokazala je da nemaju svi centri mreže SOLVIT na raspolaganju jednaka sredstva ili jednak položaj. Preuzimanje predmeta i razina ponuđenih usluga isto se razlikuju diljem mreže. Osim toga, premalo se ljudi i poduzeća služi mrežom SOLVIT. |
| --- | --- |

(6)

Iako se mreža SOLVIT pokazala uspješnom, sve veći opseg usluga donio je mnoštvo izazova. Dubinska ocjena mreže provedena u 2010. pokazala je da nemaju svi centri mreže SOLVIT na raspolaganju jednaka sredstva ili jednak položaj. Preuzimanje predmeta i razina ponuđenih usluga isto se razlikuju diljem mreže. Osim toga, premalo se ljudi i poduzeća služi mrežom SOLVIT.

| (7) | S obzirom na te nalaze, nužno je poduzeti mjere za daljnje jačanje mreže SOLVIT i povećanje njezine vidljivosti na internetu i izvan njega, kako je istaknuto u radnom dokumentu službi Komisije Jačanje učinkovitog rješavanja problema na jedinstvenom tržištu, u Komunikaciji o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem (2) i u Izvješću o građanstvu EU-a (3). Kao dio tog postupka, Preporuka 2001/893/EZ trebala bi biti zamijenjena novom. Cilj je te nove Preporuke pojasniti što bi mreža SOLVIT trebala pružiti, na temelju najbolje prakse. U njoj se određuju ciljevi i norme za države članice i Komisiju kako bi se osiguralo da poduzeća i građani dobiju učinkovitu pomoć u onim situacijama u kojima se ne poštuje pravo Unije. Njezin je cilj isto tako zajamčiti da centri mreže SOLVIT primjenjuju ista pravila i da dosljedno pružaju istu vrstu usluge u cijeloj mreži. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na te nalaze, nužno je poduzeti mjere za daljnje jačanje mreže SOLVIT i povećanje njezine vidljivosti na internetu i izvan njega, kako je istaknuto u radnom dokumentu službi Komisije Jačanje učinkovitog rješavanja problema na jedinstvenom tržištu, u Komunikaciji o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem (2) i u Izvješću o građanstvu EU-a (3). Kao dio tog postupka, Preporuka 2001/893/EZ trebala bi biti zamijenjena novom. Cilj je te nove Preporuke pojasniti što bi mreža SOLVIT trebala pružiti, na temelju najbolje prakse. U njoj se određuju ciljevi i norme za države članice i Komisiju kako bi se osiguralo da poduzeća i građani dobiju učinkovitu pomoć u onim situacijama u kojima se ne poštuje pravo Unije. Njezin je cilj isto tako zajamčiti da centri mreže SOLVIT primjenjuju ista pravila i da dosljedno pružaju istu vrstu usluge u cijeloj mreži.

| (8) | U cilju osiguranja dosljednog tumačenja zadaće u cijeloj mreži, u ovoj se Preporuci određuju vrste predmeta koje bi mreža SOLVIT trebala rješavati. U Preporuci 2001/893/EZ bilo je navedeno da mreža SOLVIT rješava predmete „pogrešne primjene”„pravila jedinstvenog tržišta”. Takva definicija područja primjene dovela je do nedosljednosti. Ponajprije, javile su se tvrdnje da pojam „pogrešne primjene” znači da se centri mreže SOLVIT ne mogu baviti predmetima u kojima su nacionalna pravila suprotna pravu Unije (tzv. „strukturni predmeti”) te da mreža SOLVIT može djelovati samo kad se predmetno zakonodavstvo Unije temelji na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(8)

U cilju osiguranja dosljednog tumačenja zadaće u cijeloj mreži, u ovoj se Preporuci određuju vrste predmeta koje bi mreža SOLVIT trebala rješavati. U Preporuci 2001/893/EZ bilo je navedeno da mreža SOLVIT rješava predmete „pogrešne primjene”„pravila jedinstvenog tržišta”. Takva definicija područja primjene dovela je do nedosljednosti. Ponajprije, javile su se tvrdnje da pojam „pogrešne primjene” znači da se centri mreže SOLVIT ne mogu baviti predmetima u kojima su nacionalna pravila suprotna pravu Unije (tzv. „strukturni predmeti”) te da mreža SOLVIT može djelovati samo kad se predmetno zakonodavstvo Unije temelji na unutarnjem tržištu.

| (9) | Predmeti kojima se bavi mreža SOLVIT sada su određeni kao svi prekogranični problemi uzrokovani mogućom povredom prava Unije kojima se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela, kada i u mjeri u kojoj ti problemi nisu predmetom sudskih postupaka na nacionalnoj razini ili na razini EU-a. |
| --- | --- |

(9)

Predmeti kojima se bavi mreža SOLVIT sada su određeni kao svi prekogranični problemi uzrokovani mogućom povredom prava Unije kojima se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela, kada i u mjeri u kojoj ti problemi nisu predmetom sudskih postupaka na nacionalnoj razini ili na razini EU-a.

| (10) | Značenje pojma „povreda” jest da centri mreže SOLVIT preuzimaju sve predmete u kojima javna tijela ne poštuju pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište, bez obzira na osnovni uzrok problema. Velika većina predmeta koje rješava mreža SOLVIT odražavaju situacije u kojima javno tijelo neispravno primjenjuje pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište. Međutim, centri mreže SOLVIT pokazali su i da mogu ponuditi učinkovitu pomoć u slučaju strukturnih problema. Iako strukturni predmeti predstavljaju samo mali dio ukupnog broja predmeta kojima se on bavi, važno je da SOLVIT preuzima takve predmete kako bi se osiguralo da oni ne ostaju neopaženi. On nudi najbolje jamstvo da se strukturni problemi učinkovito rješavaju na odgovarajućoj razini. |
| --- | --- |

(10)

Značenje pojma „povreda” jest da centri mreže SOLVIT preuzimaju sve predmete u kojima javna tijela ne poštuju pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište, bez obzira na osnovni uzrok problema. Velika većina predmeta koje rješava mreža SOLVIT odražavaju situacije u kojima javno tijelo neispravno primjenjuje pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište. Međutim, centri mreže SOLVIT pokazali su i da mogu ponuditi učinkovitu pomoć u slučaju strukturnih problema. Iako strukturni predmeti predstavljaju samo mali dio ukupnog broja predmeta kojima se on bavi, važno je da SOLVIT preuzima takve predmete kako bi se osiguralo da oni ne ostaju neopaženi. On nudi najbolje jamstvo da se strukturni problemi učinkovito rješavaju na odgovarajućoj razini.

| (11) | Ovom se Preporukom potvrđuje da se mreža SOLVIT bavi predmetima koji predstavljaju prekogranični problem s javnim tijelom. Kriterijem prekograničnosti osigurava se da se predmetom mreže SOLVIT bave centri mreže SOLVIT u dvije države članice, čime se jamči transparentnost i kakvoća rezultata. Kriterij javnog tijela povezan je s činjenicom da je mreža SOLVIT dio državne uprave i djeluje samo na neformalnoj osnovi. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Preporukom potvrđuje da se mreža SOLVIT bavi predmetima koji predstavljaju prekogranični problem s javnim tijelom. Kriterijem prekograničnosti osigurava se da se predmetom mreže SOLVIT bave centri mreže SOLVIT u dvije države članice, čime se jamči transparentnost i kakvoća rezultata. Kriterij javnog tijela povezan je s činjenicom da je mreža SOLVIT dio državne uprave i djeluje samo na neformalnoj osnovi.

| (12) | Ovom se Preporukom nastoji pojasniti razina usluge koju pojedinci i poduzeća mogu očekivati od mreže SOLVIT. U njoj se navodi kako se moraju obavještavati podnositelji pritužbi te kakva im se najmanja pomoć mora ponuditi. U njoj se objašnjavaju i razni postupovni koraci i rokovi koji se moraju poštivati prilikom rješavanja predmeta mreže SOLVIT te informacije koje se moraju dati kada se predmet ne može riješiti. |
| --- | --- |

(12)

Ovom se Preporukom nastoji pojasniti razina usluge koju pojedinci i poduzeća mogu očekivati od mreže SOLVIT. U njoj se navodi kako se moraju obavještavati podnositelji pritužbi te kakva im se najmanja pomoć mora ponuditi. U njoj se objašnjavaju i razni postupovni koraci i rokovi koji se moraju poštivati prilikom rješavanja predmeta mreže SOLVIT te informacije koje se moraju dati kada se predmet ne može riješiti.

| (13) | Nadalje, ovom se Preporukom utvrđuju minimalni standardi koje moraju zadovoljavati centri mreže SOLVIT u odnosu na ustrojstvo, pravnu stručnost i odnose s drugim mrežama. Objašnjava se i uloga Komisije u okviru mreže SOLVIT. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, ovom se Preporukom utvrđuju minimalni standardi koje moraju zadovoljavati centri mreže SOLVIT u odnosu na ustrojstvo, pravnu stručnost i odnose s drugim mrežama. Objašnjava se i uloga Komisije u okviru mreže SOLVIT.

| (14) | Komisija je nedavno obnovila bazu podataka SOLVIT na internetu kao neovisni modul u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta. S obzirom na tu tehničku integraciju, pravila iz Uredbe (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2008/49/EZ (Uredba IMI-ja) (4) o obradi osobnih podataka i povjerljivih podataka primjenjuju se i na postupke mreže SOLVIT. U ovoj se Preporuci dalje navode određeni oblici obrade osobnih podataka u mreži SOLVIT, u skladu s Uredbom IMI-ja. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je nedavno obnovila bazu podataka SOLVIT na internetu kao neovisni modul u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta. S obzirom na tu tehničku integraciju, pravila iz Uredbe (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2008/49/EZ (Uredba IMI-ja) (4) o obradi osobnih podataka i povjerljivih podataka primjenjuju se i na postupke mreže SOLVIT. U ovoj se Preporuci dalje navode određeni oblici obrade osobnih podataka u mreži SOLVIT, u skladu s Uredbom IMI-ja.

| (15) | Cilj ove Preporuke nije propisati kako će Komisija postupati s pritužbama koje zaprimi izravno i ona ni na koji način ne dovodi u pitanje ulogu Komisije kao čuvara Ugovora. Njezin cilj nije odrediti ulogu projekta EU Pilot i nacionalnih koordinatora EU Pilota. O tim se elementima govori u posebnim smjernicama, koje se redovito ažuriraju, |
| --- | --- |

(15)

Cilj ove Preporuke nije propisati kako će Komisija postupati s pritužbama koje zaprimi izravno i ona ni na koji način ne dovodi u pitanje ulogu Komisije kao čuvara Ugovora. Njezin cilj nije odrediti ulogu projekta EU Pilot i nacionalnih koordinatora EU Pilota. O tim se elementima govori u posebnim smjernicama, koje se redovito ažuriraju,

PREPORUČUJE:

I.   CILJ I DEFINICIJE

A.   Cilj

U ovoj se Preporuci određuju načela na kojima se temelji rad mreže SOLVIT. Cilj je SOLVIT-a omogućiti brza, učinkovita i neformalna rješenja problema s kojima se susreću pojedinci i poduzeća kada im javna tijela uskraćuju prava na unutarnjem tržištu EU-a. On doprinosi boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta poticanjem i promicanjem boljeg poštivanja prava Unije. Kako bi ostvarili tu svrhu, nacionalni centri mreže SOLVIT trebali bi raditi zajedno na temelju načela određenih u ovoj Preporuci.

B.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

1.   „podnositelj pritužbe”: fizička ili pravna osoba koja je naišla na prekogranični problem i predala ga je izravno mreži SOLVIT ili putem posrednika, ili organizacija koja prijavljuje konkretan problem u ime svojih članova;

2.   „prekogranični problem”: problem na koji nailazi podnositelj prigovora u jednoj državi članici u vezi s mogućom povredom prava EU-a kojim se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela u drugoj državi članici; to obuhvaća probleme koje je podnositeljima prigovora uzrokovala njihova vlastita državna uprava kada su ostvarivali svoje pravo slobodnog kretanja ili kada su to pokušali učiniti;

3.   „pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište”: propisi, pravila ili načela Unije u vezi s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a. To obuhvaća pravila koja nemaju cilj uređivati unutarnje tržište kao takvo, već imaju učinak na slobodno kretanje robe, usluga, osoba ili kapitala između država članica;

4.   „javno tijelo”: dio javne uprave države članice, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini ili tijelo u pravnom obliku koje je odgovorno, u skladu s mjerom koju je donijela ta država, za pružanje javne usluge pod nadzorom države i koje u tu svrhu ima posebne ovlasti uz one koje proizlaze iz uobičajenih pravila koja se primjenjuju na međusobne odnose;

5.   „pravni postupci”: formalni postupci rješavanja spora ispred sudskog ili kvazi-sudskog tijela. To isključuje upravne žalbe protiv istog tijela koje je uzrokovalo problem;

6.   „strukturni problem”: povreda uzrokovana nacionalnim pravilom koje je suprotno pravu Unije;

7.   „nacionalni centar”: centar SOLVIT u državi članici koji je najbliže povezan s podnositeljem pritužbe na temelju, primjerice, nacionalnosti, prebivališta, poslovnog nastana ili mjesta gdje je podnositelj prigovora stekao predmetna prava;

8.   „nadležni centar”: centar SOLVIT države članice u kojoj je došlo do navodne povrede prava Unije kojim se uređuje unutarnje tržište;

9.   „baza podataka SOLVIT”: internetska aplikacija stvorena u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) za pomoć u rješavanju predmeta mreže SOLVIT.

II.   ZADAĆE MREŽE SOLVIT

Mreža SOLVIT bavi se prekograničnim problemima uzrokovanima mogućnom povredom prava Unije kojim se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela, kada i u mjeri u kojoj ti problemi nisu podložni sudskim postupcima na nacionalnoj razini ili razini Unije. Time se doprinosi boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta poticanjem i promicanjem bolje usklađenosti s pravom Unije.

III.   USLUGE KOJE NUDI SOLVIT

Države članice moraju osigurati da se podnositelji prigovora mogu koristiti najmanje sljedećim uslugama:

| 1. | Centri mreže SOLVIT trebali bi biti dostupni telefonom ili elektroničkom poštom i trebali bi brzo odgovarati na sve zaprimljene upite. |
| --- | --- |

1.

Centri mreže SOLVIT trebali bi biti dostupni telefonom ili elektroničkom poštom i trebali bi brzo odgovarati na sve zaprimljene upite.

| 2. | Podnositelji prigovora trebali bi u roku od tjedan dana dobiti prvi odgovor na svoj problem u kojem se navodi može li mreža SOLVIT preuzeti njihov predmet, ako je na temelju dostavljenih podataka moguće dati takav odgovor. Ako je potrebno, oni bi istodobno trebali biti pozvani da dostave svu potrebnu dokumentaciju za obradu svojeg spisa. U roku od mjesec dana od prve procjene i pod uvjetom da je njihov spis potpun, podnositelji pritužbe trebali bi zaprimiti potvrdu prihvaća li nadležni centar njihov predmet i je li on stoga otvoren kao predmet mreže SOLVIT. |
| --- | --- |

2.

Podnositelji prigovora trebali bi u roku od tjedan dana dobiti prvi odgovor na svoj problem u kojem se navodi može li mreža SOLVIT preuzeti njihov predmet, ako je na temelju dostavljenih podataka moguće dati takav odgovor. Ako je potrebno, oni bi istodobno trebali biti pozvani da dostave svu potrebnu dokumentaciju za obradu svojeg spisa. U roku od mjesec dana od prve procjene i pod uvjetom da je njihov spis potpun, podnositelji pritužbe trebali bi zaprimiti potvrdu prihvaća li nadležni centar njihov predmet i je li on stoga otvoren kao predmet mreže SOLVIT.

| 3. | Ako se problem ne može preuzeti kao predmet mreže SOLVIT, podnositeljima prigovora moraju se dostaviti razlozi te im se mora dati savjet o drugom mogućem načinu rješenja problema, uključujući upute ili prijenos problema, ako je moguće, na drugu mjerodavnu informacijsku mrežu ili mrežu za rješavanje problema ili na mjerodavno nacionalno nadležno tijelo. |
| --- | --- |

3.

Ako se problem ne može preuzeti kao predmet mreže SOLVIT, podnositeljima prigovora moraju se dostaviti razlozi te im se mora dati savjet o drugom mogućem načinu rješenja problema, uključujući upute ili prijenos problema, ako je moguće, na drugu mjerodavnu informacijsku mrežu ili mrežu za rješavanje problema ili na mjerodavno nacionalno nadležno tijelo.

| 4. | U roku od deset tjedana od otvaranja predmeta, podnositelj pritužbe trebao bi zaprimiti rješenje tog problema, koje može uključivati objašnjenje primjenjivog prava Unije. U iznimnim okolnostima, a posebno kada je rješenje blizu ili kada se odnosi na strukturni problem, predmet se može ostaviti otvorenim i nakon roka, pod uvjetom da se o tome obavijesti podnositelj pritužbe, najviše deset tjedana. |
| --- | --- |

4.

U roku od deset tjedana od otvaranja predmeta, podnositelj pritužbe trebao bi zaprimiti rješenje tog problema, koje može uključivati objašnjenje primjenjivog prava Unije. U iznimnim okolnostima, a posebno kada je rješenje blizu ili kada se odnosi na strukturni problem, predmet se može ostaviti otvorenim i nakon roka, pod uvjetom da se o tome obavijesti podnositelj pritužbe, najviše deset tjedana.

| 5. | Podnositelji prigovora moraju biti obaviješteni u neformalnoj naravi mreže SOLVIT i o primjenjivim postupcima i rokovima. Te bi informacije trebale obuhvaćati podatke o drugim mogućim pravnim lijekovima, upozorenje da rješavanje predmeta u mreži SOLVIT ne odgađa nacionalne rokove za žalbu i da su rješenja koja nudi mreža SOLVIT neformalna i protiv njih se ne može uložiti žalba. Podnositelji pritužbe moraju biti obaviješteni i da je sustav SOLVIT besplatan. Podnositelje pritužbe potrebno je redovito obavještavati o statusu njihovog predmeta. |
| --- | --- |

5.

Podnositelji prigovora moraju biti obaviješteni u neformalnoj naravi mreže SOLVIT i o primjenjivim postupcima i rokovima. Te bi informacije trebale obuhvaćati podatke o drugim mogućim pravnim lijekovima, upozorenje da rješavanje predmeta u mreži SOLVIT ne odgađa nacionalne rokove za žalbu i da su rješenja koja nudi mreža SOLVIT neformalna i protiv njih se ne može uložiti žalba. Podnositelji pritužbe moraju biti obaviješteni i da je sustav SOLVIT besplatan. Podnositelje pritužbe potrebno je redovito obavještavati o statusu njihovog predmeta.

| 6. | Budući da su postupci mreže SOLVIT neformalne naravi, oni ne sprječavaju podnositelja prigovora da pokrene formalne postupke na nacionalnoj razini, u kojem će slučaju predmet mreže SOLVIT biti zatvoren. |
| --- | --- |

6.

Budući da su postupci mreže SOLVIT neformalne naravi, oni ne sprječavaju podnositelja prigovora da pokrene formalne postupke na nacionalnoj razini, u kojem će slučaju predmet mreže SOLVIT biti zatvoren.

| 7. | Kada je pronađeno uspješno rješenje, podnositelju pritužbe potrebno je dati savjet o radnjama koje mora poduzeti kako bi imao koristi od predloženog rješenja. |
| --- | --- |

7.

Kada je pronađeno uspješno rješenje, podnositelju pritužbe potrebno je dati savjet o radnjama koje mora poduzeti kako bi imao koristi od predloženog rješenja.

| 8. | Čim postane očito da predmet neće biti riješen u okviru mreže SOLVIT, predmet je potrebno zatvoriti i odmah o tome obavijestiti podnositelja pritužbe. U tom slučaju mreža SOLVIT bi trebala podnositelju pritužbe dati savjet o drugim mogućim pravnim lijekovima na nacionalnoj razini i razini Unije. Prilikom davanja savjeta podnositeljima prigovora da podnesu prigovor Komisiji, centri mreže SOLVIT trebali bi ih poticati na upućivanje na prethodni postupak u mreži SOLVIT (navodeći referentni broj i dajući kratak sažetak postupka). O neriješenim predmetima potrebno je sustavno obavještavati Komisiju putem baze podataka. |
| --- | --- |

8.

Čim postane očito da predmet neće biti riješen u okviru mreže SOLVIT, predmet je potrebno zatvoriti i odmah o tome obavijestiti podnositelja pritužbe. U tom slučaju mreža SOLVIT bi trebala podnositelju pritužbe dati savjet o drugim mogućim pravnim lijekovima na nacionalnoj razini i razini Unije. Prilikom davanja savjeta podnositeljima prigovora da podnesu prigovor Komisiji, centri mreže SOLVIT trebali bi ih poticati na upućivanje na prethodni postupak u mreži SOLVIT (navodeći referentni broj i dajući kratak sažetak postupka). O neriješenim predmetima potrebno je sustavno obavještavati Komisiju putem baze podataka.

| 9. | Nakon zatvaranja predmeta podnositelje pritužbe treba pozvati da daju povratne informacije o tome kako je mreža SOLVIT riješila predmet. |
| --- | --- |

9.

Nakon zatvaranja predmeta podnositelje pritužbe treba pozvati da daju povratne informacije o tome kako je mreža SOLVIT riješila predmet.

IV.   ORGANIZACIJA CENTARA SOLVIT-A

| 1. | Svaka država članica mora imati centar SOLVIT-a. |
| --- | --- |

1.

Svaka država članica mora imati centar SOLVIT-a.

| 2. | Kako bi centri SOLVIT-a mogli obavljati zadaće navedene u ovoj Preporuci, države članice moraju osigurati da centri SOLVIT-a:






  (a) | imaju dovoljan broj stručnog osoblja s aktivnim znanjem više od jednog jezika Unije kada je potrebno da se osigura brza i transparentna komunikacija s drugim centrima SOLVIT-a; |
| --- | --- | --- |

2.

Kako bi centri SOLVIT-a mogli obavljati zadaće navedene u ovoj Preporuci, države članice moraju osigurati da centri SOLVIT-a:

(a)

imaju dovoljan broj stručnog osoblja s aktivnim znanjem više od jednog jezika Unije kada je potrebno da se osigura brza i transparentna komunikacija s drugim centrima SOLVIT-a;

| (b) | imaju dovoljno pravnog iskustva ili relevantnog iskustva s primjenom prava Unije kako bi mogli davati neovisne pravne ocjene predmeta; |
| --- | --- |

(b)

imaju dovoljno pravnog iskustva ili relevantnog iskustva s primjenom prava Unije kako bi mogli davati neovisne pravne ocjene predmeta;

| (c) | nalaze se u tijelu državne uprave koje ima dovoljno ovlasti koordinacije da može osigurati ispravnu provedbu prava Unije u tijelima u svojoj nadležnosti; |
| --- | --- |

(c)

nalaze se u tijelu državne uprave koje ima dovoljno ovlasti koordinacije da može osigurati ispravnu provedbu prava Unije u tijelima u svojoj nadležnosti;

| (d) | mogu uspostaviti mrežu u okviru nacionalne državne uprave kako bi imali pristup pravnim stručnjacima i potpori koja je potrebna za praktično rješavanje predmeta. |
| --- | --- |

(d)

mogu uspostaviti mrežu u okviru nacionalne državne uprave kako bi imali pristup pravnim stručnjacima i potpori koja je potrebna za praktično rješavanje predmeta.

V.   POSTUPAK RJEŠAVANJA PREDMETA U SKLOPU MREŽE SOLVIT

A.   Načela na kojima se temelji rješavanje predmeta u sklopu mreže SOLVIT

| 1. | Sve predmete SOLVIT-a trebala bi rješavati dva centra SOLVIT-a, nacionalni centar i nadležni centar. |
| --- | --- |

1.

Sve predmete SOLVIT-a trebala bi rješavati dva centra SOLVIT-a, nacionalni centar i nadležni centar.

| 2. | Nacionalni i nadležni centar trebali bi surađivati na otvoren i transparentan način u cilju pronalaska brzih i učinkovitih rješenja za podnositelja pritužba. |
| --- | --- |

2.

Nacionalni i nadležni centar trebali bi surađivati na otvoren i transparentan način u cilju pronalaska brzih i učinkovitih rješenja za podnositelja pritužba.

| 3. | Nacionalni i nadležni centar moraju se dogovoriti oko jezika koji će rabiti za međusobnu komunikaciju, imajući na umu cilj rješavanja problema putem neformalnih kontakata što je brže i učinkovitije moguće te osiguravanje transparentnosti i izvješćivanja. |
| --- | --- |

3.

Nacionalni i nadležni centar moraju se dogovoriti oko jezika koji će rabiti za međusobnu komunikaciju, imajući na umu cilj rješavanja problema putem neformalnih kontakata što je brže i učinkovitije moguće te osiguravanje transparentnosti i izvješćivanja.

| 4. | Svi zaprimljeni predmeti, ocjene koje su dali centri SOLVIT-a uključeni u predmet, poduzeti koraci i ostvareni rezultati moraju se upisati u bazu podataka SOLVIT-a na jasan i sveobuhvatan način. Ako se u predmetu jave strukturni problemi, oni bi trebali kao takvi biti označeni u bazi podataka kako bi Komisija mogla sustavno pratiti takve predmete. |
| --- | --- |

4.

Svi zaprimljeni predmeti, ocjene koje su dali centri SOLVIT-a uključeni u predmet, poduzeti koraci i ostvareni rezultati moraju se upisati u bazu podataka SOLVIT-a na jasan i sveobuhvatan način. Ako se u predmetu jave strukturni problemi, oni bi trebali kao takvi biti označeni u bazi podataka kako bi Komisija mogla sustavno pratiti takve predmete.

| 5. | Sva predložena rješenja moraju uvijek biti potpuno u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

5.

Sva predložena rješenja moraju uvijek biti potpuno u skladu s pravom Unije.

| 6. | Centri SOLVIT-a moraju poštivati iscrpna pravila o rješavanju predmeta propisana u priručniku mreže SOLVIT za rješavanje predmeta koji će Komisija redovito preispitivati u suradnji s centrima SOLVIT-a. |
| --- | --- |

6.

Centri SOLVIT-a moraju poštivati iscrpna pravila o rješavanju predmeta propisana u priručniku mreže SOLVIT za rješavanje predmeta koji će Komisija redovito preispitivati u suradnji s centrima SOLVIT-a.

B.   Nacionalni centar

| 1. | Nacionalni centar trebao bi registrirati sve zaprimljene pravne probleme, bez obzira na to zadovoljavaju li kriterije za predmet mreže SOLVIT. |
| --- | --- |

1.

Nacionalni centar trebao bi registrirati sve zaprimljene pravne probleme, bez obzira na to zadovoljavaju li kriterije za predmet mreže SOLVIT.

| 2. | Kada nacionalni centar prihvati pritužbu kao predmet mreže SOLVIT, trebao bi sastaviti cjelovit spis i provesti podrobnu pravnu analizu problema prije nego što ga dostavi nadležnom centru. |
| --- | --- |

2.

Kada nacionalni centar prihvati pritužbu kao predmet mreže SOLVIT, trebao bi sastaviti cjelovit spis i provesti podrobnu pravnu analizu problema prije nego što ga dostavi nadležnom centru.

| 3. | Kada zaprimi prijedlog rješenja od nadležnog centra, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, mora provjeriti usklađenost rješenja s pravom Unije. |
| --- | --- |

3.

Kada zaprimi prijedlog rješenja od nadležnog centra, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, mora provjeriti usklađenost rješenja s pravom Unije.

| 4. | Nacionalni centar trebao bi podnositelju pritužbe davati pravodobne i prikladne informacije tijekom određenih faza postupka. |
| --- | --- |

4.

Nacionalni centar trebao bi podnositelju pritužbe davati pravodobne i prikladne informacije tijekom određenih faza postupka.

C.   Nadležni centar

| 1. | Nadležni centar mora potvrditi primitak predmeta u roku jednog tjedna od kada ga je dostavio nacionalni centar. |
| --- | --- |

1.

Nadležni centar mora potvrditi primitak predmeta u roku jednog tjedna od kada ga je dostavio nacionalni centar.

| 2. | Nadležni centar mora nastojati pronaći rješenja za sve podnositelje pritužba, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, i redovito obavještavati nacionalni centar o napretku. |
| --- | --- |

2.

Nadležni centar mora nastojati pronaći rješenja za sve podnositelje pritužba, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, i redovito obavještavati nacionalni centar o napretku.

| 3. | Ako je problem koji je prijavio podnositelj pritužbe strukturne prirode, nadležni centar mora što je prije moguće procijeniti može li se problem riješiti u okviru postupka mreže SOLVIT. Ako smatra da to nije moguće, mora zaključiti predmet kao neriješen i obavijestiti predmetna nacionalna tijela odgovorna za pravilnu provedbu prava Unije u državi članici kako bi osigurao da je kršenje prava Unije učinkovito zaustavljeno. O tome mora biti obaviještena i Komisija putem baze podataka. |
| --- | --- |

3.

Ako je problem koji je prijavio podnositelj pritužbe strukturne prirode, nadležni centar mora što je prije moguće procijeniti može li se problem riješiti u okviru postupka mreže SOLVIT. Ako smatra da to nije moguće, mora zaključiti predmet kao neriješen i obavijestiti predmetna nacionalna tijela odgovorna za pravilnu provedbu prava Unije u državi članici kako bi osigurao da je kršenje prava Unije učinkovito zaustavljeno. O tome mora biti obaviještena i Komisija putem baze podataka.

VI.   ULOGA KOMISIJE

| 1. | Komisija pomaže i podupire rad SOLVIT-a na sljedeće načine:






  (a) | organiziranjem redovitih osposobljavanja i događanja u okviru mreže u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija pomaže i podupire rad SOLVIT-a na sljedeće načine:

(a)

organiziranjem redovitih osposobljavanja i događanja u okviru mreže u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a;

| (b) | izradom i ažuriranjem priručnika mreže SOLVIT za rješavanje predmeta u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a; |
| --- | --- |

(b)

izradom i ažuriranjem priručnika mreže SOLVIT za rješavanje predmeta u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a;

| (c) | pružanjem pomoći u rješavanju predmeta na zahtjev centara SOLVIT-a. U složenim predmetima to može značiti davanje neformalnih pravnih savjeta. Službe Komisije moraju odgovoriti na zahtjeve za neformalne pravne savjete u roku od dva tjedna. Takvi su savjeti samo neformalne prirode i ne smiju se smatrati obvezujućima za Komisiju; |
| --- | --- |

(c)

pružanjem pomoći u rješavanju predmeta na zahtjev centara SOLVIT-a. U složenim predmetima to može značiti davanje neformalnih pravnih savjeta. Službe Komisije moraju odgovoriti na zahtjeve za neformalne pravne savjete u roku od dva tjedna. Takvi su savjeti samo neformalne prirode i ne smiju se smatrati obvezujućima za Komisiju;

| (d) | upravljanjem i održavanjem baze podataka SOLVIT-a i javnog sučelja te pružanjem posebnog osposobljavanja i materijala kako bi se centrima SOLVIT-a olakšala njihova uporaba; |
| --- | --- |

(d)

upravljanjem i održavanjem baze podataka SOLVIT-a i javnog sučelja te pružanjem posebnog osposobljavanja i materijala kako bi se centrima SOLVIT-a olakšala njihova uporaba;

| (e) | praćenjem kakvoće i uspješnosti rada centara SOLVIT-a i predmeta koje rješavaju. U slučaju predmeta koji predstavljaju strukturni problem, Komisija će pomno pratiti predmet i, ako je potrebno, davati savjete i pomoć kako bi osigurala rješavanje strukturnog problema. Komisija će odlučiti o potrebi za daljnjim praćenjem neriješenih strukturnih problema; |
| --- | --- |

(e)

praćenjem kakvoće i uspješnosti rada centara SOLVIT-a i predmeta koje rješavaju. U slučaju predmeta koji predstavljaju strukturni problem, Komisija će pomno pratiti predmet i, ako je potrebno, davati savjete i pomoć kako bi osigurala rješavanje strukturnog problema. Komisija će odlučiti o potrebi za daljnjim praćenjem neriješenih strukturnih problema;

| (f) | osiguravanjem odgovarajuće komunikacije između SOLVIT-a, CHAP-a (5) i EU Pilota (6) u cilju osiguranja odgovarajućeg praćenja neriješenih predmeta mreže SOLVIT, nadzora strukturnih predmeta i izbjegavanja dvostrukog rješavanja pritužbi; |
| --- | --- |

(f)

osiguravanjem odgovarajuće komunikacije između SOLVIT-a, CHAP-a (5) i EU Pilota (6) u cilju osiguranja odgovarajućeg praćenja neriješenih predmeta mreže SOLVIT, nadzora strukturnih predmeta i izbjegavanja dvostrukog rješavanja pritužbi;

| (g) | obavještavanjem centara SOLVIT-a, na njihov zahtjev, o nastavku rješavanja neriješenih predmeta ako je Komisiji uložena pritužba. |
| --- | --- |

(g)

obavještavanjem centara SOLVIT-a, na njihov zahtjev, o nastavku rješavanja neriješenih predmeta ako je Komisiji uložena pritužba.

| 2. | Ako je potrebno, Komisija može zaprimljene pritužbe uputiti mreži SOLVIT radi pronalaska brzog i neformalnog rješenja, pod uvjetom da podnositelj pritužbe da svoj pristanak. |
| --- | --- |

2.

Ako je potrebno, Komisija može zaprimljene pritužbe uputiti mreži SOLVIT radi pronalaska brzog i neformalnog rješenja, pod uvjetom da podnositelj pritužbe da svoj pristanak.

VII.   NADZOR KAKVOĆE I IZVJEŠĆIVANJE

| 1. | Centri SOLVIT-a moraju provoditi redovite provjere kakvoće predmeta koje rješavaju kao nacionalni i nadležni centar u skladu s uputama u priručniku za rješavanje predmeta. |
| --- | --- |

1.

Centri SOLVIT-a moraju provoditi redovite provjere kakvoće predmeta koje rješavaju kao nacionalni i nadležni centar u skladu s uputama u priručniku za rješavanje predmeta.

| 2. | Komisijine službe provodit će redovite općenite provjere kakvoće svih predmeta i upozoriti na moguće probleme mjerodavne centre SOLVIT-a, koji bi trebali poduzeti odgovarajuće mjere za ispravljanje utvrđenih nedostataka. |
| --- | --- |

2.

Komisijine službe provodit će redovite općenite provjere kakvoće svih predmeta i upozoriti na moguće probleme mjerodavne centre SOLVIT-a, koji bi trebali poduzeti odgovarajuće mjere za ispravljanje utvrđenih nedostataka.

| 3. | Komisija će redovito izvješćivati o kakvoći i radu mreže SOLVIT. Ona će izvješćivati i o vrstama problema koje je mreža SOLVIT zaprimila te o predmetima koji su riješeni u okviru mreže SOLVIT radi definiranja trendova i utvrđivanja preostalih problema na unutarnjem tržištu. Kao dio okvira izvješćivanja, Komisija će posebno izvještavati o strukturnim predmetima. |
| --- | --- |

3.

Komisija će redovito izvješćivati o kakvoći i radu mreže SOLVIT. Ona će izvješćivati i o vrstama problema koje je mreža SOLVIT zaprimila te o predmetima koji su riješeni u okviru mreže SOLVIT radi definiranja trendova i utvrđivanja preostalih problema na unutarnjem tržištu. Kao dio okvira izvješćivanja, Komisija će posebno izvještavati o strukturnim predmetima.

VIII.   VIDLJIVOST MREŽE

| 1. | Komisija promiče upoznatost s mrežom SOLVIT i njezinu uporabu od strane europskih organizacija, zainteresiranih stranka i institucija Unije te poboljšava dostupnost i prisutnost mreže SOLVIT na internetu. |
| --- | --- |

1.

Komisija promiče upoznatost s mrežom SOLVIT i njezinu uporabu od strane europskih organizacija, zainteresiranih stranka i institucija Unije te poboljšava dostupnost i prisutnost mreže SOLVIT na internetu.

| 2. | Države članice osiguravaju dostupnost pristupačnih informacija i jednostavan pristup uslugama mreže SOLVIT, posebno na svim mjerodavnim internetskim stranicama javne uprave. |
| --- | --- |

2.

Države članice osiguravaju dostupnost pristupačnih informacija i jednostavan pristup uslugama mreže SOLVIT, posebno na svim mjerodavnim internetskim stranicama javne uprave.

| 3. | Države članice moraju poduzeti aktivnosti podizanja svijesti o mreži SOLVIT među zainteresiranim stranama. Komisija će pružiti pomoć za takve aktivnosti. |
| --- | --- |

3.

Države članice moraju poduzeti aktivnosti podizanja svijesti o mreži SOLVIT među zainteresiranim stranama. Komisija će pružiti pomoć za takve aktivnosti.

IX.   SURADNJA S DRUGIM MREŽAMA I KONTAKTNIM TOČKAMA

| 1. | Kako bi osigurali da podnositelji pritužbi dobiju učinkovitu pomoć, centri SOLVIT moraju surađivati s drugim europskim i nacionalnim informativnim mrežama i mrežama za pružanje pomoći, kao što su Vaša Europa, Europe Direct, Tvoja Europa savjeti, Europska poduzetnička mreža, Europski potrošači centri, EURES, FIN-NET i Europska mreža pučkih pravobranitelja. Centri SOLVIT-a moraju uspostaviti dobre radne odnose s odgovarajućim nacionalnim članovima Administrativne komisije za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti radi učinkovitog rješavanja predmeta iz sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

1.

Kako bi osigurali da podnositelji pritužbi dobiju učinkovitu pomoć, centri SOLVIT moraju surađivati s drugim europskim i nacionalnim informativnim mrežama i mrežama za pružanje pomoći, kao što su Vaša Europa, Europe Direct, Tvoja Europa savjeti, Europska poduzetnička mreža, Europski potrošači centri, EURES, FIN-NET i Europska mreža pučkih pravobranitelja. Centri SOLVIT-a moraju uspostaviti dobre radne odnose s odgovarajućim nacionalnim članovima Administrativne komisije za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti radi učinkovitog rješavanja predmeta iz sustava socijalne sigurnosti.

| 2. | Centri SOLVIT-a moraju biti u redovitom kontaktu i tijesno surađivati s nacionalnim kontaktnim točkama za projekt EU Pilot kako bi osigurali odgovarajuću razmjenu informacija o predmetima i zaprimljenim pritužbama. |
| --- | --- |

2.

Centri SOLVIT-a moraju biti u redovitom kontaktu i tijesno surađivati s nacionalnim kontaktnim točkama za projekt EU Pilot kako bi osigurali odgovarajuću razmjenu informacija o predmetima i zaprimljenim pritužbama.

| 3. | Komisija će olakšati takvu suradnju, među ostalim, organiziranjem zajedničkih događaja u mreži i uspostavom tehničkih načina povezivanja s mrežama i kontaktnim točkama navedenima pod točkom 1 (7). |
| --- | --- |

3.

Komisija će olakšati takvu suradnju, među ostalim, organiziranjem zajedničkih događaja u mreži i uspostavom tehničkih načina povezivanja s mrežama i kontaktnim točkama navedenima pod točkom 1 (7).

X.   ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA I POVJERLJIVOST

Obradu osobnih podataka u svrhe ove Preporuke uključujući, posebno, zahtjeve o transparentnosti i pravima subjekata podataka, uređuje Uredba IMI-ja. U skladu s tom Uredbom primjenjuje se sljedeće:

| 1. | Podnositelji pritužbi moraju moći dostaviti svoje pritužbe mreži SOLVIT putem javnog sučelja povezanog s Informacijskim sustavom unutarnjeg tržišta koji im je na raspolaganje stavila Komisija. Podnositelji pritužbi nemaju pristup bazi podataka SOLVIT-a. |
| --- | --- |

1.

Podnositelji pritužbi moraju moći dostaviti svoje pritužbe mreži SOLVIT putem javnog sučelja povezanog s Informacijskim sustavom unutarnjeg tržišta koji im je na raspolaganje stavila Komisija. Podnositelji pritužbi nemaju pristup bazi podataka SOLVIT-a.

| 2. | Nacionalni i nadležni centri moraju imati pristup bazi podataka SOLVIT-a i moraju moći rješavati predmet u koji su uključeni putem te baze podataka. To obuhvaća pristup osobnim podacima o podnositelju pritužbe. |
| --- | --- |

2.

Nacionalni i nadležni centri moraju imati pristup bazi podataka SOLVIT-a i moraju moći rješavati predmet u koji su uključeni putem te baze podataka. To obuhvaća pristup osobnim podacima o podnositelju pritužbe.

| 3. | Drugi centri SOLVIT koji nisu uključeni u određeni predmet i Komisija moraju imati pristup anonimnim podacima o predmetu, ali samo s mogućnošću čitanja. |
| --- | --- |

3.

Drugi centri SOLVIT koji nisu uključeni u određeni predmet i Komisija moraju imati pristup anonimnim podacima o predmetu, ali samo s mogućnošću čitanja.

| 4. | Nacionalni centar obično mora nadležnom centru otkriti identitet podnositelja pritužbe radi lakšeg rješavanja problema. Podnositelj pritužbe mora o tome biti obaviješten na početku postupka i mora mu se ponuditi mogućnost prigovora i u tom se slučaju neće otkriti identitet podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

4.

Nacionalni centar obično mora nadležnom centru otkriti identitet podnositelja pritužbe radi lakšeg rješavanja problema. Podnositelj pritužbe mora o tome biti obaviješten na početku postupka i mora mu se ponuditi mogućnost prigovora i u tom se slučaju neće otkriti identitet podnositelja pritužbe.

| 5. | Nadležni centar i predmetna javna tijela koja navodi podnositelj pritužbe mogu se koristiti podacima koje dostavlja podnositelj pritužbe samo u svrhu pokušaja rješavanja predmeta. Službenici koji se bave rješavanjem predmeta obrađuju osobne podatke samo u svrhu u koju su dostavljeni. Potrebno je poduzeti nužne korake u cilju zaštite komercijalno osjetljivih podataka, isključujući osobne podatke. |
| --- | --- |

5.

Nadležni centar i predmetna javna tijela koja navodi podnositelj pritužbe mogu se koristiti podacima koje dostavlja podnositelj pritužbe samo u svrhu pokušaja rješavanja predmeta. Službenici koji se bave rješavanjem predmeta obrađuju osobne podatke samo u svrhu u koju su dostavljeni. Potrebno je poduzeti nužne korake u cilju zaštite komercijalno osjetljivih podataka, isključujući osobne podatke.

| 6. | Predmet se može proslijediti drugoj mreži ili organizaciji na rješavanje samo uz pristanak podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

6.

Predmet se može proslijediti drugoj mreži ili organizaciji na rješavanje samo uz pristanak podnositelja pritužbe.

| 7. | Zaposlenici Komisije trebali bi imati pristup samo osobnim podacima podnositelja pritužbe kada je to nužno radi:






  (a) | izbjegavanja usporednog rješavanja istog problema koji je prijavljen Komisiji ili nekoj drugoj instituciji Unije u okviru drugog postupka; |
| --- | --- | --- |

7.

Zaposlenici Komisije trebali bi imati pristup samo osobnim podacima podnositelja pritužbe kada je to nužno radi:

(a)

izbjegavanja usporednog rješavanja istog problema koji je prijavljen Komisiji ili nekoj drugoj instituciji Unije u okviru drugog postupka;

| (b) | davanja neformalnih pravnih savjeta u skladu s odjeljkom VI.; |
| --- | --- |

(b)

davanja neformalnih pravnih savjeta u skladu s odjeljkom VI.;

| (c) | odlučivanja o mogućem praćenju predmeta koje je mreža SOLVIT već rješavala; |
| --- | --- |

(c)

odlučivanja o mogućem praćenju predmeta koje je mreža SOLVIT već rješavala;

| (d) | rješavanja tehničkih pitanja povezanih s bazom podataka SOLVIT-a. |
| --- | --- |

(d)

rješavanja tehničkih pitanja povezanih s bazom podataka SOLVIT-a.

| 8. | Osobni podaci povezani s predmetima mreže SOLVIT moraju biti blokirani u Informacijskom sustavu unutarnjeg tržišta 18 mjeseci nakon zaključena predmeta. Anonimni opisi predmeta mreže SOLVIT ostaju u bazi podataka SOLVIT-a i mogu se uporabiti u statističke svrhe te svrhe izvješćivanja i razvoja politika. |
| --- | --- |

8.

Osobni podaci povezani s predmetima mreže SOLVIT moraju biti blokirani u Informacijskom sustavu unutarnjeg tržišta 18 mjeseci nakon zaključena predmeta. Anonimni opisi predmeta mreže SOLVIT ostaju u bazi podataka SOLVIT-a i mogu se uporabiti u statističke svrhe te svrhe izvješćivanja i razvoja politika.

XI.   OSTALE ODREDBE

Ova Preporuka zamjenjuje Preporuku 2001/893/EZ. Sva upućivanja na Preporuku 2001/893/EZ smatraju se upućivanjima na ovu Preporuku.

XII.   DATUM PRIMJENE I ADRESATI

Ova se Preporuka primjenjuje od 1. listopada 2013.

Ova je Preporuka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. rujna 2013.

Za Komisiju

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  SL L 331, 15.12.2001., str. 79.

1

(2)  COM(2012) 259, završna inačica.

2

(3)  COM(2013) 269, završna inačica.

3

(4)  SL L 316, 14.11.2012., str. 1.

4

(5)  Rješavanje pritužbi / Accueil des plaignants – Komisijin sustav za registraciju pritužbi.

5

(6)  COM(2007) 502, završna inačica.

6

(7)  U trenutku donošenja ove Uredbe tehnička sredstva uspostavljena su u okviru Tvoja Europa – savjeti i razvijaju se u okviru Europe Directa.

7

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/15

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-E

br. 178/13/COL

od 30. travnja 2013.

o izuzimanju istraživanja i vađenja sirove nafte i prirodnog plina na norveškom epikontinentalnom pojasu od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga/Norveška

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

19.9.2013

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

L 249/s3

---

OBAVIJEST ČITATELJU

Uredba Komisije (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije

U skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 216/2013 od 7. ožujka 2013. o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije (SL L 69, 13.3.2013., str. 1.), od 1. srpnja 2013. samo elektroničko izdanje Službenog lista smatra se vjerodostojnim i ima pravni učinak.

Ako nije moguće objaviti elektroničko izdanje Službenog lista zbog nepredviđenih i iznimnih okolnosti, tiskano izdanje je vjerodostojno i ima pravni učinak u skladu s uvjetima navedenima u članku 3. Uredbe (EU) br. 216/2013.

---

| 19.9.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 249/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 249/s3

---

NAPOMENA ČITATELJIMA – NAČIN NAVOĐENJA AKATA

Od 1. srpnja 2013. mijenja se način navođenja akata.

U prijelaznom će se razdoblju istodobno koristiti i novi i stari način navođenja.

---