# Europeiska unionens L 387/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 387 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången19 november 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 387

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången19 november 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1727 av den 18 november 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller vissa regler om godkända ekonomiska aktörer | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1728 av den 17 november 2020 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Kroatien
  (delgivet med nr C(2020) 7880) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1729 av den 17 november 2020 om övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och om upphävande av genomförandebeslut 2013/652/EU
  [delgivet med nr C(2020) 7894]

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/1730 av den 18 november 2020 om bekräftelse av Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland | 22 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1727 av den 18 november 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller vissa regler om godkända ekonomiska aktörer

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1728 av den 17 november 2020 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Kroatien
  (delgivet med nr C(2020) 7880)

(delgivet med nr C(2020) 7880)

3

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1729 av den 17 november 2020 om övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och om upphävande av genomförandebeslut 2013/652/EU
  [delgivet med nr C(2020) 7894]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 7894]

1

8

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/1730 av den 18 november 2020 om bekräftelse av Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland

22

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384 av den 24 juli 2019 om ändring av förordningarna (EU) nr 965/2012 och (EU) nr 1321/2014 vad gäller användning av luftfartyg som är förtecknade i ett drifttillstånd för icke-kommersiell verksamhet och specialiserad verksamhet, fastställande av operativa krav för genomförandet av kontrollflygningar efter underhåll, fastställande av regler om icke-kommersiell verksamhet med minskat antal kabinbesättningsmedlemmar ombord och införande av redaktionella uppdateringar med avseende på flygdriftskrav ( EUT L 228, 4.9.2019 ) | 23 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384 av den 24 juli 2019 om ändring av förordningarna (EU) nr 965/2012 och (EU) nr 1321/2014 vad gäller användning av luftfartyg som är förtecknade i ett drifttillstånd för icke-kommersiell verksamhet och specialiserad verksamhet, fastställande av operativa krav för genomförandet av kontrollflygningar efter underhåll, fastställande av regler om icke-kommersiell verksamhet med minskat antal kabinbesättningsmedlemmar ombord och införande av redaktionella uppdateringar med avseende på flygdriftskrav ( EUT L 228, 4.9.2019 )

( EUT L 228, 4.9.2019 )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 387/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1727

av den 18 november 2020

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller vissa regler om godkända ekonomiska aktörer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artikel 41, och

av följande skäl:

| (1) | För att i samband med beviljandet av status som godkänd ekonomisk aktör säkerställa ett enhetligt genomförande av kriteriet enligt artikel 39 a i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) angående frånvaro av alla former av allvarliga eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen och skattereglerna, t.ex. att den sökande inte får vara dömd för allvarliga brott som rör dennes ekonomiska verksamhet, behöver vissa bestämmelser i artikel 24 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (2) förtydligas. För det första måste det klargöras att när det gäller överträdelser är kriteriet uppfyllt om ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i artikel 24.1 b har begått sådana överträdelser under de tre senaste åren. De omständigheter som föranlett överträdelserna måste ha ägt rum under de tre senaste åren, även om den administrativa eller rättsliga myndigheten i vissa fall kan fatta ett beslut om dessa omständigheter efter perioden på tre år. För det andra måste det klargöras att de berörda allvarliga eller upprepade överträdelserna av tullagstiftningen och skattereglerna måste ha samband med de personer som beskrivs i led b i den nämnda artikeln. För det tredje är det nödvändigt att klargöra vilka andra personer än den sökande som, beroende på dennes organisationsstruktur, måste bedömas efter kriteriet. |
| --- | --- |

(1)

För att i samband med beviljandet av status som godkänd ekonomisk aktör säkerställa ett enhetligt genomförande av kriteriet enligt artikel 39 a i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) angående frånvaro av alla former av allvarliga eller upprepade överträdelser av tullagstiftningen och skattereglerna, t.ex. att den sökande inte får vara dömd för allvarliga brott som rör dennes ekonomiska verksamhet, behöver vissa bestämmelser i artikel 24 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (2) förtydligas. För det första måste det klargöras att när det gäller överträdelser är kriteriet uppfyllt om ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i artikel 24.1 b har begått sådana överträdelser under de tre senaste åren. De omständigheter som föranlett överträdelserna måste ha ägt rum under de tre senaste åren, även om den administrativa eller rättsliga myndigheten i vissa fall kan fatta ett beslut om dessa omständigheter efter perioden på tre år. För det andra måste det klargöras att de berörda allvarliga eller upprepade överträdelserna av tullagstiftningen och skattereglerna måste ha samband med de personer som beskrivs i led b i den nämnda artikeln. För det tredje är det nödvändigt att klargöra vilka andra personer än den sökande som, beroende på dennes organisationsstruktur, måste bedömas efter kriteriet.

| (2) | Genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) 2015/2447

Artikel 24 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Kriteriet i artikel 39 a i kodexen ska anses vara uppfyllt om






  a) | ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i led b under de tre senaste åren har begått en allvarlig eller upprepad överträdelse av tullagstiftningen eller skattereglerna som rör personens ekonomiska verksamhet, och |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kriteriet i artikel 39 a i kodexen ska anses vara uppfyllt om

a)

ingen administrativ eller rättslig myndighet har fattat ett beslut om att någon av de personer som beskrivs i led b under de tre senaste åren har begått en allvarlig eller upprepad överträdelse av tullagstiftningen eller skattereglerna som rör personens ekonomiska verksamhet, och

| b | i tillämpliga fall, ingen av följande personer har dömts för något allvarligt brott som rör personens ekonomiska verksamhet inklusive den sökandes ekonomiska verksamhet:






  i) | Den sökande. |
| --- | --- | --- |

b

i tillämpliga fall, ingen av följande personer har dömts för något allvarligt brott som rör personens ekonomiska verksamhet inklusive den sökandes ekonomiska verksamhet:

i)

Den sökande.

| ii) | En eller flera anställda som har hand om den sökandes tullfrågor. |
| --- | --- |

ii)

En eller flera anställda som har hand om den sökandes tullfrågor.

| iii) | Den eller de personer som leder den sökandes verksamhet eller utövar kontroll över dess ledning.” |
| --- | --- |

iii)

Den eller de personer som leder den sökandes verksamhet eller utövar kontroll över dess ledning.”

| 2. | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   När den person som avses i punkt 1 b iii, förutom den sökande, är etablerad eller bosatt i ett tredjeland ska den tullmyndighet som är behörig att fatta beslut bedöma uppfyllandet av kriteriet i artikel 39 a i kodexen på grundval av för tullmyndigheten tillgänglig bokföring och tillgängliga uppgifter.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   När den person som avses i punkt 1 b iii, förutom den sökande, är etablerad eller bosatt i ett tredjeland ska den tullmyndighet som är behörig att fatta beslut bedöma uppfyllandet av kriteriet i artikel 39 a i kodexen på grundval av för tullmyndigheten tillgänglig bokföring och tillgängliga uppgifter.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

2

---

BESLUT

| 19.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 387/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1728

av den 17 november 2020

om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Kroatien

(delgivet med nr C(2020) 7880)

(Endast den kroatiska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 20 p, och

av följande skäl:

| (1) | I punkt B.IV.1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 föreskrivs, när det gäller klassificering av slaktkroppar av gris, att innehållet av magert kött ska bedömas med av kommissionen godkända klassificeringsmetoder och att endast statistiskt utprövade bedömningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av grisslaktkroppen får godkännas. För att en klassificeringsmetod ska kunna godkännas måste det statistiska felet vid bedömningen underskrida en angiven högsta toleransnivå. Denna toleransnivå fastställs i del A i bilaga V till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 (2). |
| --- | --- |

(1)

I punkt B.IV.1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 föreskrivs, när det gäller klassificering av slaktkroppar av gris, att innehållet av magert kött ska bedömas med av kommissionen godkända klassificeringsmetoder och att endast statistiskt utprövade bedömningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av grisslaktkroppen får godkännas. För att en klassificeringsmetod ska kunna godkännas måste det statistiska felet vid bedömningen underskrida en angiven högsta toleransnivå. Denna toleransnivå fastställs i del A i bilaga V till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 (2).

| (2) | Kroatien har begärt att kommissionen ska godkänna fem metoder (”Hennessy Grading Probe 2 [HGP2]”, ”Hennessy Grading Probe 7 [HGP7]”, ”OptiGrade-MCP”, ”OptiScan-TP” och ”Manual method-ZP”). Kroatien har därvidlag lämnat in en detaljerad beskrivning av dissekeringsprovet och de principer som metoderna bygger på, samt resultaten av dissekeringsprovet och de formler som används för att beräkna procentandelen magert kött i det protokoll som avses i artikel 11.3 i delegerad förordning (EU) 2017/1182. |
| --- | --- |

(2)

Kroatien har begärt att kommissionen ska godkänna fem metoder (”Hennessy Grading Probe 2 [HGP2]”, ”Hennessy Grading Probe 7 [HGP7]”, ”OptiGrade-MCP”, ”OptiScan-TP” och ”Manual method-ZP”). Kroatien har därvidlag lämnat in en detaljerad beskrivning av dissekeringsprovet och de principer som metoderna bygger på, samt resultaten av dissekeringsprovet och de formler som används för att beräkna procentandelen magert kött i det protokoll som avses i artikel 11.3 i delegerad förordning (EU) 2017/1182.

| (3) | En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Dessa klassificeringsmetoder och formler bör därför godkännas i Kroatien. |
| --- | --- |

(3)

En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Dessa klassificeringsmetoder och formler bör därför godkännas i Kroatien.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Följande metoder får användas i Kroatien för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med punkt B.IV.1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013:

| a) | Instrumentet ”Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del I i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet ”Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del I i bilagan.

| b) | Instrumentet ”Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del II i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ”Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del II i bilagan.

| c) | Instrumentet ”OptiGrade-MCP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del III i bilagan. |
| --- | --- |

c)

Instrumentet ”OptiGrade-MCP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del III i bilagan.

| d) | Instrumentet ”OptiScan-TP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del IV i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Instrumentet ”OptiScan-TP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del IV i bilagan.

| e) | Den manuella metoden (ZP) med mätstav, med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del V i bilagan. |
| --- | --- |

e)

Den manuella metoden (ZP) med mätstav, med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del V i bilagan.

2.   Den manuella metoden ZP med mätstav, med tillhörande beräkningsmetoder, som avses i punkt 1 e får endast användas i slakterier där det slaktas högst 500 grisar per vecka, räknat som ett genomsnitt på årsbasis.

Artikel 2

Ändringar av godkända instrument eller klassificeringsmetoder får bara göras om de uttryckligen har godkänts genom ett genomförandebeslut från kommissionen.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Kroatien.

Utfärdat i Bryssel den 17 november 2020.

På kommissionens vägnar

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur (EUT L 171, 4.7.2017, s. 74).

2

---

BILAGA

Metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Kroatien

DEL I

Hennessy Grading Probe 2 (HPG 2)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en sond på 5,95 millimeter i diameter (och 6,3 millimeter vid bladet upptill på sonden) med en fotodiod (Siemens LED av typen LYU 260-EO och en fotodetektor av typen 58 MR) samt ett manöveravstånd på 0–120 millimeter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andelen magert kött i slaktkroppen ska beräknas enligt följande formel: | LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 x F) + (0,008924575 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 x F) + (0,008924575 × M)

där

| LMPHGP 2 | = | den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- |
| F | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| M | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F. |

LMPHGP 2

=

den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen,

F

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

M

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F.

| 4. | Formeln gäller för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg (varmvikt). |
| --- | --- |

4.

DEL II

Hennessy Grading Probe 7 (HPG 7)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en sond på 5,95 millimeter i diameter (och 6,3 millimeter vid bladet upptill på sonden) med en fotodiod (Siemens LED av typen LYU 260-EO och en fotodetektor av typen 58 MR) samt ett manöveravstånd på 0–120 millimeter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andelen magert kött i slaktkroppen ska beräknas enligt följande formel: | LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 x F) + (0,03170816 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 x F) + (0,03170816 × M)

där

| LMPHGP 7 | = | den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- |
| F | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| M | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F. |

LMPHGP 7

=

den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen,

F

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

M

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F.

| 4. | Formeln gäller för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg (varmvikt). |
| --- | --- |

4.

DEL III

OptiGrade-MCP

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”OptiGrade-MCP”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en sond på 6 millimeter i diameter, en infraröd fotodiod (Siemens) och en fototransistor (Siemens). Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 110 millimeter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andelen magert kött i slaktkroppen ska beräknas enligt följande formel: | LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 x F) + (0,02633554 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 x F) + (0,02633554 × M)

där

| LMPMCP | = | den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- |
| F | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| M | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F. |

LMPMCP

=

den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen,

F

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från stycksnittet på utsidan och 4 centimeter från stycksnittet på insidan, mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

M

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som F.

| 4. | Formeln gäller för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg (varmvikt). |
| --- | --- |

4.

DEL IV

OptiScan-TP

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”OptiScan TP”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en digital kamera som tar belysta bilder av de två mätpunkterna på slaktkroppen. Bilderna används för beräkning av fett- och muskeltjocklek. Instrumentet omvandlar de uppmätta värdena till uppskattad andel magert kött. Bilderna ska sparas för eventuell efterkontroll. Den integrerade Bluetooth® -tekniken gör det möjligt att enkelt överföra data. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andelen magert kött i slaktkroppen ska beräknas enligt följande formel: | LMPTP = 66,52167 – (0,5215984 x F) + (0, 01604653 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPTP = 66,52167 – (0,5215984 x F) + (0, 01604653 × M)

där

| LMPTP | = | den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- |
| F | = | minimitjockleken, i millimeter, av det synliga fett (inklusive svål) som täcker muskeln gluteus medius, mätt vid stycksnittet på den delade slaktkroppen, |
| M | = | minsta muskeldjup mellan gluteus medius-muskelns främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen, |

LMPTP

=

den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen,

F

=

minimitjockleken, i millimeter, av det synliga fett (inklusive svål) som täcker muskeln gluteus medius, mätt vid stycksnittet på den delade slaktkroppen,

M

=

minsta muskeldjup mellan gluteus medius-muskelns främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen,

| 4. | Formeln gäller för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg (varmvikt). |
| --- | --- |

4.

DEL V

Manuell metod (ZP)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av den manuella metoden (ZP) genom mätning med mätstav. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enligt denna metod används en mätstav vars gradering är gjord utifrån en prediktionsekvation. Metoden bygger på manuell mätning av tjockleken på fettet och muskeln i stycksnittet på den delade slaktkroppen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andelen magert kött i slaktkroppen ska beräknas enligt följande formel: | LMPZP = 66,18242 – (0, 5312573 x F) + (0,02048905 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPZP = 66,18242 – (0, 5312573 x F) + (0,02048905 × M)

där

| LMPZP | = | den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- |
| F | = | minimitjockleken, i millimeter, av det synliga fett (inklusive svål) som täcker muskeln gluteus medius, mätt vid stycksnittet på den delade slaktkroppen, |
| M | = | minsta muskeldjup mellan gluteus medius-muskelns främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen, |

LMPZP

=

den uppskattade procentandelen magert kött i slaktkroppen,

F

=

minimitjockleken, i millimeter, av det synliga fett (inklusive svål) som täcker muskeln gluteus medius, mätt vid stycksnittet på den delade slaktkroppen,

M

=

minsta muskeldjup mellan gluteus medius-muskelns främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen,

| 4. | Formeln gäller för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg (varmvikt). |
| --- | --- |

4.

---

| 19.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 387/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1729

av den 17 november 2020

om övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och om upphävande av genomförandebeslut 2013/652/EU

[delgivet med nr C(2020) 7894]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (1), särskilt artiklarna 4.5, 7.3, 8.3 och artikel 9.1 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2003/99/EG ska medlemsstaterna se till att det vid övervakning samlas in jämförbara data om förekomsten av antimikrobiell resistens hos zoonotiska smittämnen och även hos andra ämnen om dessa utgör ett hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2003/99/EG ska medlemsstaterna se till att det vid övervakning samlas in jämförbara data om förekomsten av antimikrobiell resistens hos zoonotiska smittämnen och även hos andra ämnen om dessa utgör ett hot mot folkhälsan.

| (2) | Enligt direktiv 2003/99/EG ska medlemsstaterna också inom sina territorier bedöma trender för och källor till antimikrobiell resistens och varje år översända en rapport till kommissionen som bygger på data som samlats in i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt direktiv 2003/99/EG ska medlemsstaterna också inom sina territorier bedöma trender för och källor till antimikrobiell resistens och varje år översända en rapport till kommissionen som bygger på data som samlats in i enlighet med det direktivet.

| (3) | I kommissionens genomförandebeslut 2013/652/EU (2) fastställs närmare bestämmelser för den harmoniserade övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier. Dessa bestämmelser gäller till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandebeslut 2013/652/EU (2) fastställs närmare bestämmelser för den harmoniserade övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier. Dessa bestämmelser gäller till och med den 31 december 2020.

| (4) | I sitt meddelande av den 29 juni 2017 till Europaparlamentet och rådet – En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (3) – föreslår kommissionen att man ser över unionens genomförandelagstiftning, nämligen genomförandebeslut 2013/652/EU om övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier hos livsmedelsproducerande djur och i livsmedel, med hänsyn till nya vetenskapliga rön och behovet av datainsamling, |
| --- | --- |

(4)

I sitt meddelande av den 29 juni 2017 till Europaparlamentet och rådet – En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (3) – föreslår kommissionen att man ser över unionens genomförandelagstiftning, nämligen genomförandebeslut 2013/652/EU om övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier hos livsmedelsproducerande djur och i livsmedel, med hänsyn till nya vetenskapliga rön och behovet av datainsamling,

| (5) | Mellan 2015 och 2018 genomförde kommissionen en serie revisioner i medlemsstaterna för att utvärdera behöriga myndigheters genomförande av genomförandebeslut 2013/652/EU. En slutlig översiktsrapport (4) som sammanfattar denna serie revisioner visade att det finns vissa utmaningar för medlemsstaterna i samband med genomförandet, och att dessa måste beaktas av kommissionen vid översynen av genomförandebeslut 2013/652/EU. |
| --- | --- |

(5)

Mellan 2015 och 2018 genomförde kommissionen en serie revisioner i medlemsstaterna för att utvärdera behöriga myndigheters genomförande av genomförandebeslut 2013/652/EU. En slutlig översiktsrapport (4) som sammanfattar denna serie revisioner visade att det finns vissa utmaningar för medlemsstaterna i samband med genomförandet, och att dessa måste beaktas av kommissionen vid översynen av genomförandebeslut 2013/652/EU.

| (6) | Den 5 juni 2019 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) en vetenskaplig rapport med titeln Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food-producing animals and food (tekniska specifikationer för harmoniserad övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonosbakterier och indikatorbakterier från livsmedelsproducerande djur och livsmedel) (5). I rapporten rekommenderas särskilda anpassningar av det nuvarande övervaknings- och rapporteringssystemet för antimikrobiell resistens som fastställs i genomförandebeslut 2013/652/EU för att effektivt hantera det ständigt föränderliga hotet från antimikrobiell resistens och för att säkerställa kontinuitet i bedömningen av framtida trender för antimikrobiell resistens från och med 2021. Dessa rekommenderade anpassningar gäller främst anpassningar rörande de livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategorier som ska provtas, den provtagningsdesign som ska användas, de bakteriearter som ska testas för antimikrobiell resistens och de analysmetoder som ska användas av de laboratorier som ansvarar för testning av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

(6)

Den 5 juni 2019 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) en vetenskaplig rapport med titeln Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food-producing animals and food (tekniska specifikationer för harmoniserad övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonosbakterier och indikatorbakterier från livsmedelsproducerande djur och livsmedel) (5). I rapporten rekommenderas särskilda anpassningar av det nuvarande övervaknings- och rapporteringssystemet för antimikrobiell resistens som fastställs i genomförandebeslut 2013/652/EU för att effektivt hantera det ständigt föränderliga hotet från antimikrobiell resistens och för att säkerställa kontinuitet i bedömningen av framtida trender för antimikrobiell resistens från och med 2021. Dessa rekommenderade anpassningar gäller främst anpassningar rörande de livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategorier som ska provtas, den provtagningsdesign som ska användas, de bakteriearter som ska testas för antimikrobiell resistens och de analysmetoder som ska användas av de laboratorier som ansvarar för testning av antimikrobiell resistens.

| (7) | För att kunna fortsätta att få jämförbara och tillförlitliga data om antimikrobiell resistens är det viktigt att beakta rekommendationerna i Efsas vetenskapliga rapport av den 5 juni 2019 när man fastställer de mest relevanta kombinationer av bakteriearter, arter av livsmedelsproducerande djur och livsmedelsprodukter som ska omfattas av den harmoniserade övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens från och med 2021. Det är också lämpligt att i möjligaste mån minimera bördan för medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att ta itu med kända problem i genomförandet och att inrikta övervakningen av antimikrobiell resistens på biologiska prover eller bakterieisolat som samlats in inom ramen för befintliga nationella kontrollprogram. |
| --- | --- |

(7)

För att kunna fortsätta att få jämförbara och tillförlitliga data om antimikrobiell resistens är det viktigt att beakta rekommendationerna i Efsas vetenskapliga rapport av den 5 juni 2019 när man fastställer de mest relevanta kombinationer av bakteriearter, arter av livsmedelsproducerande djur och livsmedelsprodukter som ska omfattas av den harmoniserade övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens från och med 2021. Det är också lämpligt att i möjligaste mån minimera bördan för medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att ta itu med kända problem i genomförandet och att inrikta övervakningen av antimikrobiell resistens på biologiska prover eller bakterieisolat som samlats in inom ramen för befintliga nationella kontrollprogram.

| (8) | Helgenomsekvensering (WGS) är en lovande teknik som ersätter konventionella fenotypiska tester inom mikrobiologi och som används alltmer i hela världen. Det är dock bara ett begränsat antal medlemsstater som för närvarande rutinmässigt kan använda helgenomsekvensering för övervakning av antimikrobiell resistens. Det är därför lämpligt att tillåta användning av helgenomsekvensering som ett alternativ till konventionella fenotypiska tekniker på frivillig basis, men att införa tekniska villkor för helgenomsekvenseringstekniken för att säkerställa datans jämförbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Helgenomsekvensering (WGS) är en lovande teknik som ersätter konventionella fenotypiska tester inom mikrobiologi och som används alltmer i hela världen. Det är dock bara ett begränsat antal medlemsstater som för närvarande rutinmässigt kan använda helgenomsekvensering för övervakning av antimikrobiell resistens. Det är därför lämpligt att tillåta användning av helgenomsekvensering som ett alternativ till konventionella fenotypiska tekniker på frivillig basis, men att införa tekniska villkor för helgenomsekvenseringstekniken för att säkerställa datans jämförbarhet.

| (9) | Antimikrobiell resistens är ett globalt hot som lätt kan spridas över gränserna. För att förbättra samordningen och få en djupare förståelse för hur man kan bidra till att minska följderna av antimikrobiell resistens globalt är det viktigt att livsmedelsprodukter som importeras till unionen också omfattas av krav på övervakning av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

(9)

Antimikrobiell resistens är ett globalt hot som lätt kan spridas över gränserna. För att förbättra samordningen och få en djupare förståelse för hur man kan bidra till att minska följderna av antimikrobiell resistens globalt är det viktigt att livsmedelsprodukter som importeras till unionen också omfattas av krav på övervakning av antimikrobiell resistens.

| (10) | För att säkerställa kontinuitet i medlemsstaternas harmoniserade övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens efter den period som omfattas av genomförandebeslut 2013/652/EU bör det här beslutet tillämpas från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa kontinuitet i medlemsstaternas harmoniserade övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens efter den period som omfattas av genomförandebeslut 2013/652/EU bör det här beslutet tillämpas från och med den 1 januari 2021.

| (11) | För att skapa rättsligt klarhet bör genomförandebeslut 2013/652/EU upphävas. |
| --- | --- |

(11)

För att skapa rättsligt klarhet bör genomförandebeslut 2013/652/EU upphävas.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I detta beslut fastställs harmoniserade bestämmelser för perioden 2021–2027 för den övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens som medlemsstaterna ska genomföra i enlighet med artiklarna 7.3 och 9.1 i direktiv 2003/99/EG samt del B i bilaga II och bilaga IV till det direktivet.

2.   Övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens ska omfatta följande bakterier:

| a) | Salmonella spp. |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp.

| b) | Campylobacter coli (C. coli). |
| --- | --- |

b)

Campylobacter coli (C. coli).

| c) | Campylobacter jejuni (C. jejuni). |
| --- | --- |

c)

Campylobacter jejuni (C. jejuni).

| d) | Den kommensala indikatorbakterien Escherichia coli (E. coli). |
| --- | --- |

d)

Den kommensala indikatorbakterien Escherichia coli (E. coli).

| e) | Salmonella spp. och E. coli som producerar följande enzymer:






  i) | Betalaktamaser med utvidgat spektrum (ESBL). |
| --- | --- | --- |

e)

Salmonella spp. och E. coli som producerar följande enzymer:

i)

Betalaktamaser med utvidgat spektrum (ESBL).

| ii) | AmpC-betalaktamaser (AmpC). |
| --- | --- |

ii)

AmpC-betalaktamaser (AmpC).

| iii) | Karbapenemaser (CP). |
| --- | --- |

iii)

Karbapenemaser (CP).

3.   Övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens kan omfatta de kommensala indikatorbakterierna Enterococcus faecalis (E. faecalis) och Enterococcus faecium (E. faecium).

4.   Övervakningen och rapporteringen av antimikrobiell resistens ska omfatta följande livsmedelsproducerande djurpopulationer och livsmedel:

| a) | Slaktkycklingar. |
| --- | --- |

a)

Slaktkycklingar.

| b) | Värphöns. |
| --- | --- |

b)

Värphöns.

| c) | Slaktkalkoner. |
| --- | --- |

c)

Slaktkalkoner.

| d) | Nötkreatur yngre än ett år. |
| --- | --- |

d)

Nötkreatur yngre än ett år.

| e) | Slaktsvin. |
| --- | --- |

e)

Slaktsvin.

| f) | Färskt kött från slaktkycklingar. |
| --- | --- |

f)

Färskt kött från slaktkycklingar.

| g) | Färskt kött från kalkoner. |
| --- | --- |

g)

Färskt kött från kalkoner.

| h) | Färskt kött från svin. |
| --- | --- |

h)

Färskt kött från svin.

| i) | Färskt kött från nötkreatur. |
| --- | --- |

i)

Färskt kött från nötkreatur.

5.   Medlemsstaterna ska övervaka och rapportera antimikrobiell resistens i specifika kombinationer av bakterier/antimikrobiella substanser/livsmedelsproducerande djurpopulationer och färskt kött från dessa i enlighet med artiklarna 3 och 4.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| a) | De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (6). |
| --- | --- |

a)

De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (6).

6

| b) | De definitioner som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (7). |
| --- | --- |

b)

De definitioner som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (7).

7

| c) | De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (8). |
| --- | --- |

c)

De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (8).

8

| d) | De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (9). |
| --- | --- |

d)

De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (9).

9

| e) | De definitioner som fastställs i direktiv 2003/99/EG. |
| --- | --- |

e)

De definitioner som fastställs i direktiv 2003/99/EG.

| f) | De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (10). |
| --- | --- |

f)

De definitioner som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (10).

10

| g) | slaktparti: en grupp djur från samma besättning, som föds upp tillsammans under samma förhållanden och som skickas till slakteriet samma dag. |
| --- | --- |

g)

slaktparti: en grupp djur från samma besättning, som föds upp tillsammans under samma förhållanden och som skickas till slakteriet samma dag.

slaktparti

Artikel 3

Provtagningsprogram och analys

1.   Medlemsstaterna ska provta de olika livsmedelsproducerande djurpopulationerna och färskt kött från dessa enligt artikel 1.4, och resistensbestämma de bakterieisolat som erhålls från dessa i enlighet med de tekniska kraven i del A i bilagan.

För övervakning av Salmonella spp. i populationer av slaktkycklingar, värphöns och slaktkalkoner får medlemsstaterna dock använda bakterieisolat som erhålls vid provtagning i de nationella kontrollprogram som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003.

2.   Nationella referenslaboratorier för antimikrobiell resistens eller andra laboratorier som utsetts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) 2017/625 ska ansvara för att utföra

| a) | resistensbestämning av bakterieisolat som avses i punkt 1 i enlighet med de tekniska kraven i del A punkt 4 i bilagan, |
| --- | --- |

a)

resistensbestämning av bakterieisolat som avses i punkt 1 i enlighet med de tekniska kraven i del A punkt 4 i bilagan,

| b) | särskild övervakning av ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli i enlighet med de tekniska kraven i del A punkt 5 i bilagan, |
| --- | --- |

b)

särskild övervakning av ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli i enlighet med de tekniska kraven i del A punkt 5 i bilagan,

| c) | den alternativa metod som avses i del A punkt 6 i bilagan. |
| --- | --- |

c)

den alternativa metod som avses i del A punkt 6 i bilagan.

Artikel 4

Årlig rapportering och bedömning av antimikrobiell resistens

Medlemsstaterna ska årligen rapportera resultaten från sin övervakning av antimikrobiell resistens till kommissionen i enlighet med kraven i del B i bilagan.

Medlemsstaterna ska också bedöma resultaten från sin årliga övervakning av antimikrobiell resistens och ta med denna bedömning i den rapport om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och antimikrobiell resistens som föreskrivs i artikel 9.1 i direktiv 2003/99/EG.

Artikel 5

Offentliggörande av data

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet ska offentliggöra nationella isolatbaserade kvantitativa resistensdata och de rapporterade analysresultaten i enlighet med artikel 4.

Artikel 6

Upphävande

Genomförandebeslut 2013/652/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 november 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 325, 12.12.2003, s. 31.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/652/EU av den 12 november 2013 om övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier (EUT L 303, 14.11.2013, s. 26).

2

(3)  COM(2017) 339 final.

3

(4)  GD(SANTE) 2019–6789.

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):6, artikelnr 5709.

5

EFSA Journal

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (EUT L 325, 12.12.2003, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

10

---

BILAGA

DEL A

Provtagningsprogram och analys

1.   Ursprung för bakterieisolat som ska resistensbestämmas

Medlemsstaterna ska erhålla bakterieisolat för övervakning av antimikrobiell resistens från åtminstone var och en av följande kombinationer av isolat/livsmedelsproducerande djurpopulationer/livsmedel:

| a) | Salmonella spp.-isolat från






  i. | prover som tagits från varje population av värphöns, slaktkycklingar och slaktkalkoner inom ramen för de nationella kontrollprogram som föreskrivs artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003, |
| --- | --- | --- |

a)

Salmonella spp.-isolat från

i.

prover som tagits från varje population av värphöns, slaktkycklingar och slaktkalkoner inom ramen för de nationella kontrollprogram som föreskrivs artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003,

| ii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt, utom för medlemsstater som genomför ett nationellt program för kontroll av salmonella som har godkänts på EU-nivå, |
| --- | --- |

ii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt, utom för medlemsstater som genomför ett nationellt program för kontroll av salmonella som har godkänts på EU-nivå,

| iii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

iii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år,

| iv. | prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar och kalkoner vid gränskontrollstationerna. |
| --- | --- |

iv.

prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar och kalkoner vid gränskontrollstationerna.

| b) | Isolat av C. coli- och C. jejuni som erhållits från






  i. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt, |
| --- | --- | --- |

b)

Isolat av C. coli- och C. jejuni som erhållits från

i.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt,

| ii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

ii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år,

| iii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

iii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år,

| iv. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt. |
| --- | --- |

iv.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt.

| c) | Isolat av den kommensala indikatorbakterien E. coli från






  i. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt, |
| --- | --- | --- |

c)

Isolat av den kommensala indikatorbakterien E. coli från

i.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt,

| ii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

ii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år,

| iii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt, |
| --- | --- |

iii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt,

| iv. | prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

iv.

prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år,

| v. | prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur vid gränskontrollstationerna. |
| --- | --- |

v.

prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur vid gränskontrollstationerna.

| d) | Isolat från ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli som erhållits från






  i. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt, |
| --- | --- | --- |

d)

Isolat från ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli som erhållits från

i.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt,

| ii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

ii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år,

| iii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt, |
| --- | --- |

iii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt,

| iv. | prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

iv.

prover av blindtarminnehåll som tagits från nötkreatur yngre än ett år vid slakt, om den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år,

| v. | prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur i detaljhandeln, |
| --- | --- |

v.

prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur i detaljhandeln,

| vi. | prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur vid gränskontrollstationerna. |
| --- | --- |

vi.

prover av färskt kött som tagits från slaktkycklingar, kalkoner, svin och nötkreatur vid gränskontrollstationerna.

| e) | När en medlemsstat beslutar att övervaka de kommensala indikatorbakterierna E. faecalis och E. faecium i enlighet med artikel 1.3, isolat av dessa bakterier från






  i. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt, |
| --- | --- | --- |

e)

När en medlemsstat beslutar att övervaka de kommensala indikatorbakterierna E. faecalis och E. faecium i enlighet med artikel 1.3, isolat av dessa bakterier från

i.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkycklingar vid slakt,

| ii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år, |
| --- | --- |

ii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktkalkoner vid slakt, om den nationella produktionen av kalkonkött överstiger 10 000 ton per år,

| iii. | prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt, |
| --- | --- |

iii.

prover av blindtarminnehåll som tagits från slaktsvin vid slakt,

| iv. | prover av blindtarminnehåll som tagits av nötkreatur yngre än ett år vid slakt, när den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år. |
| --- | --- |

iv.

prover av blindtarminnehåll som tagits av nötkreatur yngre än ett år vid slakt, när den nationella produktionen av kött från dessa nötkreatur överstiger 10 000 ton per år.

2.   Provtagningsfrekvens

Medlemsstaterna ska utföra övervakningen av antimikrobiell resistens för varje kombination av bakterieisolat/livsmedelsproducerande djurpopulationer/livsmedel i förteckningen i punkt 1, i enlighet med följande rotationssystem:

| a) | År 2021, 2023, 2025 och 2027: Övervakning av antimikrobiell resistens ska utföras för slaktsvin, nötkreatur som är yngre än ett år, svinkött och nötkött. |
| --- | --- |

a)

År 2021, 2023, 2025 och 2027: Övervakning av antimikrobiell resistens ska utföras för slaktsvin, nötkreatur som är yngre än ett år, svinkött och nötkött.

| b) | År 2022, 2024 och 2026: Övervakning av antimikrobiell resistens ska utföras för värphöns, slaktkycklingar, slaktkalkoner och färskt kött från slaktkycklingar och kalkoner. |
| --- | --- |

b)

År 2022, 2024 och 2026: Övervakning av antimikrobiell resistens ska utföras för värphöns, slaktkycklingar, slaktkalkoner och färskt kött från slaktkycklingar och kalkoner.

3.   Provtagningsdesign och provstorlek

3.1   På slakterinivå

a)   Provtagningsdesign

När medlemsstaterna utformar sin provtagningsplan på slakterinivå ska de beakta Efsas tekniska specifikationer för randomiserad provtagning för harmoniserad övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier (1).

Medlemsstaterna ska säkerställa ett proportionellt stratifierat urval av prover av blindtarminnehåll i slakterier som bearbetar åtminstone 60 % av den specifika tamdjurspopulationen i medlemsstaterna, med en jämn fördelning över övervakningsperioden för de tagna proverna och så långt möjligt med ett randomiserat val av provtagningsdagar varje månad. Proverna ska tas från friska djur som valts ut från slumpmässigt utvalda epidemiologiska enheter. Den epidemiologiska enheten för slaktkycklingar och slaktkalkoner är flocken. Den epidemiologiska enheten för slaktsvin och nötkreatur yngre än ett år är slaktpartiet. Endast ett prov från samma epidemiologiska enhet ska tas varje år. Varje prov ska tas från en slumpvis utvald slaktkropp från den epidemiologiska enheten. För slaktkycklingar ska dock varje prov tas från tio slumpvis utvalda slaktkroppar från den epidemiologiska enheten.

Antalet prover som samlas in per slakteri ska stå i proportion till den årliga volymen för varje slakteri som omfattas av provtagningsplanen.

b)   Provstorlek

För att resistensbestämma det minsta antalet bakterieisolat som krävs enligt punkt 4.1 ska medlemsstaterna årligen ta ett tillräckligt antal prover som avses i punkt 1 a ii och iii, 1 b och 1 c i–iv med hänsyn tagen till den uppskattade förekomsten av den bakterieart som övervakas i den berörda djurpopulationen.

När det är känt att förekomsten av den bakterieart som övervakas är högst 30 % i den berörda djurpopulationen eller om denna prevalens är okänd under det första året av övervakningen eller om antalet epidemiologiska enheter som är tillgängligt för provtagning är otillräckligt för att förhindra att samma enheter provtas upprepade gånger får medlemsstaterna genom undantag besluta att begränsa det årliga antalet prover som ska tas till 300. Detta årliga antal kan minskas ytterligare till 150 för varje specifik kombination av bakterieisolat/djurpopulationer om medlemsstaterna har en årlig nationell produktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött, 100 000 ton kalkonkött, 100 000 ton svinkött eller 50 000 ton nötkött. De medlemsstater som utnyttjar möjligheten att begränsa det årliga antalet prover ska grunda sitt beslut på dokumenterade belägg, t.ex. undersökningsresultat, och de ska lämna in beläggen till kommissionen innan de genomför en reducerad provtagning för första gången.

Medlemsstaterna ska årligen ta minst 300 prover från varje djurpopulation som avses i punkt 1 d i–iv. Om medlemsstaterna har en årlig nationell produktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött, 100 000 ton kalkonkött, 100 000 ton svinkött eller 50 000 ton nötkött får de genom undantag besluta att ta minst 150 prover i stället för 300 prover från varje enskild berörd djurpopulation.

3.2   På detaljhandelsnivå

a)   Provtagningsdesign

När medlemsstaterna utformar sin provtagningsplan på detaljhandelsnivå ska de beakta Efsas tekniska specifikationer för randomiserad provtagning för harmoniserad övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier (2).

Medlemsstaterna ska säkerställa ett proportionellt stratifierat urval av prover av färskt kött som tas i detaljhandeln utan att i förväg välja ut prover utifrån livsmedlets ursprung, med en proportionell fördelning av antalet prover enligt befolkningen i den geografiska regionen. De ska också säkerställa en jämn fördelning av proverna av färskt kött under övervakningsåret, och så långt möjligt med ett randomiserat val av provtagningsdagar varje månad. De partier som ska provtas en viss dag ska väljas ut slumpmässigt.

b)   Provstorlek

Medlemsstaterna ska ta 300 prover från varje kategori av färskt kött som avses i punkt 1 d v. Om medlemsstaterna har en årlig produktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött, 100 000 ton kalkonkött, 100 000 ton svinkött eller 50 000 ton nötkött får de genom undantag besluta att ta 150 prover i stället för 300 prover för varje enskild berörd kategori av färskt kött.

3.3   Vid gränskontrollstationer

a)   Provtagningsdesign

När medlemsstaterna utformar sin provtagningsplan vid gränskontrollstationer ska de beakta Efsas tekniska specifikationer för randomiserad provtagning för harmoniserad övervakning av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier (3).

Medlemsstaterna ska säkerställa ett proportionellt stratifierat urval av sändningar och köttprover per gränskontrollstation och ursprungsland, med en jämn fördelning under övervakningsåret av sändningar av importerat färskt kött som provtagits vid gränskontrollstationer. Alla gränskontrollstationer som utsetts för färskt kött ska ingå i provtagningsplanen. De sändningar som ska provtas en viss dag ska väljas ut slumpmässigt och vid provtagning av en sändning ska proverna väljas ut slumpmässigt. Om en sändning består av flera partier ska proverna tas från olika partier. Proverna ska inte blandas.

b)   Provstorlek

Medlemsstaterna ska fastställa det lämpliga antalet prover som de ska ta per år från varje kategori av färskt kött som avses i punkt 1 a iv, 1 c v och 1 d vi på grundval av de vägledande provtagningsfrekvenser som anges i tabell 1.

Tabell 1

Färskt kött som ska testas för antimikrobiell resistens vid import: vägledande provtagningsfrekvens

| Typ av färskt kött | Rekommenderad årlig provtagningsfrekvens för sändningar som anlänt till gränskontrollstationerna |
| --- | --- |
| Slaktkycklingkött | 3 % |
| Kalkonkött | 15 % |
| Svinkött | 10 % |
| Nötkött | 2 % |

Typ av färskt kött

Rekommenderad årlig provtagningsfrekvens för sändningar som anlänt till gränskontrollstationerna

Slaktkycklingkött

3 %

Kalkonkött

15 %

Svinkött

10 %

Nötkött

2 %

4.   Resistensbestämning

4.1   Antal isolat som ska testas

Medlemsstaterna ska årligen resistensbestämma följande antal isolat och säkerställa att högst ett isolat per bakterieart/Salmonella-serovar från samma epidemiologiska enhet testas per år.

För Salmonella spp.

| — | Högst 170 isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 a i. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött får de besluta om en övre gräns på 85 isolat i stället för 170 isolat. Isolaten ska erhållas från friska djur. Om antalet isolat som finns att tillgå per år per djurpopulation i en medlemsstat överstiger den övre gränsen ska ett slumpmässigt urval av dessa isolat göras på ett sätt som säkerställer geografisk representativitet och, när så är möjligt, en jämn fördelning av tidpunkten för provtagningen under året. Om antalet isolat som finns att tillgå per år är lägre än den övre gränsen ska alla isolat testas. |
| --- | --- |

—

Högst 170 isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 a i. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött får de besluta om en övre gräns på 85 isolat i stället för 170 isolat. Isolaten ska erhållas från friska djur. Om antalet isolat som finns att tillgå per år per djurpopulation i en medlemsstat överstiger den övre gränsen ska ett slumpmässigt urval av dessa isolat göras på ett sätt som säkerställer geografisk representativitet och, när så är möjligt, en jämn fördelning av tidpunkten för provtagningen under året. Om antalet isolat som finns att tillgå per år är lägre än den övre gränsen ska alla isolat testas.

| — | Minst 170 isolat från de prover som avses i punkt 1 a ii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat. |
| --- | --- |

—

Minst 170 isolat från de prover som avses i punkt 1 a ii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat.

| — | Minst 170 isolat från de prover som avses i punkt 1 a iii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. |
| --- | --- |

—

Minst 170 isolat från de prover som avses i punkt 1 a iii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover.

| — | Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 a iv. |
| --- | --- |

—

Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 a iv.

För C. coli och C. jejuni

| — | Minst 170 isolat av de arter av Campylobacter (däribland C.
  coli och C.
  jejuni) som är vanligast förekommande nationellt och som erhållits från de prover som avses i punkt 1 b i–iii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat. |
| --- | --- |

—

Minst 170 isolat av de arter av Campylobacter (däribland C.
  coli och C.
  jejuni) som är vanligast förekommande nationellt och som erhållits från de prover som avses i punkt 1 b i–iii eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat.

| — | Högst 170 isolat från de arter av Campylobacter (däribland C.
  coli och C.
  jejuni) som är mindre vanligt förekommande nationellt och som identifierats vid framtagningen av isolat av de vanligast förekommande Campylobacter-arter som erhållits från de prover som avses i punkt 1 b i–iii. |
| --- | --- |

—

Högst 170 isolat från de arter av Campylobacter (däribland C.
  coli och C.
  jejuni) som är mindre vanligt förekommande nationellt och som identifierats vid framtagningen av isolat av de vanligast förekommande Campylobacter-arter som erhållits från de prover som avses i punkt 1 b i–iii.

| — | Minst 170 isolat av C. coli från de prover som avses i punkt 1 b iv eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat. |
| --- | --- |

—

Minst 170 isolat av C. coli från de prover som avses i punkt 1 b iv eller, för medlemsstater som utnyttjar det undantag som avses i punkt 3.1 b andra stycket, alla isolat som erhållits från dessa prover. Om medlemsstaterna har en nationell årsproduktion som understiger 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat.

För den kommensala indikatorbakterien E. coli

| — | Minst 170 isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 c i–iv. Om medlemsstaterna har en årlig nationell produktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött, 100 000 ton kalkonkött eller 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat för varje enskild berörd djurpopulation. |
| --- | --- |

—

Minst 170 isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 c i–iv. Om medlemsstaterna har en årlig nationell produktion som understiger 100 000 ton slaktkycklingkött, 100 000 ton kalkonkött eller 100 000 ton svinkött får de genom undantag besluta att testa minst 85 isolat i stället för 170 isolat för varje enskild berörd djurpopulation.

| — | Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 c v. |
| --- | --- |

—

Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 c v.

För ESBL-, AmpC- och karbapenemasproducerande E. coli

| — | Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 d. |
| --- | --- |

—

Alla isolat som erhållits från de prover som avses i punkt 1 d.

4.2   Analysmetoder för detektion och resistensbestämning

Medlemsstaterna ska använda de epidemiologiska brytpunkter och koncentrationsintervall som anges i tabellerna 2, 3 och 4 för att resistensbestämma Salmonella spp., C. coli, C. jejuni samt de kommensala indikatorbakterierna E. coli, E. faecalis och E. faecium.

Ett E. coli- och Salmonella-isolat som testas i enlighet med tabell 2 och som visar resistens mot cefotaxim eller ceftazidim eller meropenem ska testas ytterligare med en andra testpanel av antimikrobiella substanser i enlighet med tabell 5.

För den särskilda övervakningen av ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli ska medlemsstaterna använda de metoder som avses i punkt 5.

Resistensbestämning ska utföras av de laboratorier som avses i artikel i artikel 3.2. Testningen ska utföras med buljongspädning med mikrotiterplatta enligt referensmetoden ISO 20776–1:2019.

Tabell 2

Testpanel av antimikrobiella substanser som ska ingå i övervakningen av antimikrobiell resistens, EUCAST:s gränsvärden för resistens och koncentrationsintervall som ska undersökas hos Salmonella spp. och den kommensala indikatorbakterien E. coli (första panelen)

| Antimikrobiell substans | Klass av antimikrobiella substanser | Art | Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l) | Koncentrationsintervall (mg/l)
  (Antal brunnar inom parentes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klinisk brytpunkt |
| Amikacin | Aminoglykosid | Salmonella | > 4 (*) | > 16 | 4–128 (6) |
| E. coli | > 8 | > 16 |
| Ampicillin | Penicillin | Salmonella | > 8 | > 8 | 1–32 (6) |
| E. coli | > 8 | > 8 |
| Azitromycin | Makrolid | Salmonella | i.u. | i.u. | 2–64 (6) |
| E. coli | i.u. | i.u. |
| Cefotaxim | Cefalosporin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–4 (5) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Ceftazidim | Cefalosporin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Kloramfenikol | Fenikol | Salmonella | > 16 | > 8 | 8–64 (4) |
| E. coli | > 16 | > 8 |
| Ciprofloxacin | Fluorokinolon | Salmonella | > 0,06 | > 0,06 | 0,015–8 (10) |
| E. coli | > 0,06 | > 0,5 |
| Kolistin | Polymyxin | Salmonella | i.u. | > 2 | 1–16 (5) |
| E. coli | > 2 | > 2 |
| Gentamicin | Aminoglykosid | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,5–16 (6) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| Meropenem | Karbapenem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Nalidixinsyra | Kinolon | Salmonella | > 8 | i.u. | 4–64 (5) |
| E. coli | > 8 | i.u. |
| Sulfametoxazol | Folatvägsantagonist | Salmonella | i.u. | i.u. | 8–512 (7) |
| E. coli | > 64 | i.u. |
| Tetracyklin | Tetracyklin | Salmonella | > 8 | i.u. | 2–32 (5) |
| E. coli | > 8 | i.u. |
| Tigecyklin | Glycylcyklin | Salmonella | i.u. | i.u. | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Trimetoprim | Folatvägsantagonist | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–16 (7) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| i.u. = ingen uppgift. |

Antimikrobiell substans

Klass av antimikrobiella substanser

Art

Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l)

Koncentrationsintervall (mg/l)

(Antal brunnar inom parentes)

ECOFF

Klinisk brytpunkt

Amikacin

Aminoglykosid

Salmonella

> 4 (*)

> 16

4–128 (6)

E. coli

> 8

> 16

Ampicillin

Penicillin

Salmonella

> 8

> 8

1–32 (6)

E. coli

> 8

> 8

Azitromycin

Makrolid

Salmonella

i.u.

i.u.

2–64 (6)

E. coli

i.u.

i.u.

Cefotaxim

Cefalosporin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–4 (5)

E. coli

> 0,25

> 2

Ceftazidim

Cefalosporin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 4

Kloramfenikol

Fenikol

Salmonella

> 16

> 8

8–64 (4)

E. coli

> 16

> 8

Ciprofloxacin

Fluorokinolon

Salmonella

> 0,06

> 0,06

0,015–8 (10)

E. coli

> 0,06

> 0,5

Kolistin

Polymyxin

Salmonella

i.u.

> 2

1–16 (5)

E. coli

> 2

> 2

Gentamicin

Aminoglykosid

Salmonella

> 2

> 4

0,5–16 (6)

E. coli

> 2

> 4

Meropenem

Karbapenem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Nalidixinsyra

Kinolon

Salmonella

> 8

i.u.

4–64 (5)

E. coli

> 8

i.u.

Sulfametoxazol

Folatvägsantagonist

Salmonella

i.u.

i.u.

8–512 (7)

E. coli

> 64

i.u.

Tetracyklin

Tetracyklin

Salmonella

> 8

i.u.

2–32 (5)

E. coli

> 8

i.u.

Tigecyklin

Glycylcyklin

Salmonella

i.u.

i.u.

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 0,5

Trimetoprim

Folatvägsantagonist

Salmonella

> 2

> 4

0,25–16 (7)

E. coli

> 2

> 4

i.u. = ingen uppgift.

Tabell 3

Testpanel av antimikrobiella substanser som ska ingå i övervakningen av antimikrobiell resistens, EUCAST:s gränsvärden för tolkning av resistens och koncentrationsintervall som ska undersökas hos C. jejuni och C. coli

| Antimikrobiell substans | Klass av antimikrobiella substanser | Art | Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l) | Koncentrationsintervall (mg/l)
  (Antal brunnar inom parentes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klinisk brytpunkt |
| Kloramfenikol | Fenikol | C. jejuni | > 16 | i.u. | 2–64 (6) |
| C. coli | > 16 | i.u. |
| Ciprofloxacin | Fluorokinolon | C. jejuni | > 0,5 | > 0,5 | 0,12–32 (9) |
| C. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Ertapenem | Karbapenem | C. jejuni | i.u. | i.u. | 0,125–4 (6) |
| C. coli | i.u. | i.u. |
| Erytromycin | Makrolid | C. jejuni | > 4 | > 4 | 1–512 (10) |
| C. coli | > 8 | > 8 |
| Gentamicin | Aminoglykosid | C. jejuni | > 2 | i.u. | 0,25–16 (7) |
| C. coli | > 2 | i.u. |
| Tetracyklin | Tetracyklin | C. jejuni | > 1 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| C. coli | > 2 | > 2 |
| i.u. = ingen uppgift. |

Antimikrobiell substans

Klass av antimikrobiella substanser

Art

Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l)

Koncentrationsintervall (mg/l)

(Antal brunnar inom parentes)

ECOFF

Klinisk brytpunkt

Kloramfenikol

Fenikol

C. jejuni

> 16

i.u.

2–64 (6)

C. coli

> 16

i.u.

Ciprofloxacin

Fluorokinolon

C. jejuni

> 0,5

> 0,5

0,12–32 (9)

C. coli

> 0,5

> 0,5

Ertapenem

Karbapenem

C. jejuni

i.u.

i.u.

0,125–4 (6)

C. coli

i.u.

i.u.

Erytromycin

Makrolid

C. jejuni

> 4

> 4

1–512 (10)

C. coli

> 8

> 8

Gentamicin

Aminoglykosid

C. jejuni

> 2

i.u.

0,25–16 (7)

C. coli

> 2

i.u.

Tetracyklin

Tetracyklin

C. jejuni

> 1

> 2

0,5–64 (8)

C. coli

> 2

> 2

i.u. = ingen uppgift.

Tabell 4

Testpanel av antimikrobiella substanser som ska ingå i övervakningen av antimikrobiell resistens, EUCAST:s gränsvärden för resistens och koncentrationsintervall som ska undersökas hos E. faecalis och E. faecium

| Antimikrobiell substans | Klass av antimikrobiella substanser | Art | Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l) | Koncentrationsintervall (mg/l)
  (Antal brunnar inom parentes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klinisk brytpunkt |
| Ampicillin | Penicillin | E. faecalis | > 4 | > 8 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 8 |
| Kloramfenikol | Fenikol | E. faecalis | > 32 | i.u. | 4–128 (6) |
| E. faecium | > 32 | i.u. |
| Ciprofloxacin | Fluorokinolon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Daptomycin | Lipopeptid | E. faecalis | > 4 | i.u. | 0,25–32 (8) |
| E. faecium | > 8 | i.u. |
| Erytromycin | Makrolid | E. faecalis | > 4 | i.u. | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | i.u. |
| Gentamicin | Aminoglykosid | E. faecalis | > 64 | i.u. | 8–1 024 (8) |
| E. faecium | > 32 | i.u. |
| Linezolid | Oxazolidinon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Kinupristin/Dalfopristin | Streptogramin | E. faecalis | i.u. | i.u. | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | i.u. | > 4 |
| Teikoplanin | Glykopeptid | E. faecalis | > 2 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 2 | > 2 |
| Tetracyklin | Tetracyklin | E. faecalis | > 4 | i.u. | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | i.u. |
| Tigecyklin | Glycylcyklin | E. faecalis | > 0,25 | > 0,25 | 0,03–4 (8) |
| E. faecium | > 0,25 | > 0,25 |
| Vankomycin | Glykopeptid | E. faecalis | > 4 | > 4 | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| i.u. = ingen uppgift. |

Antimikrobiell substans

Klass av antimikrobiella substanser

Art

Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l)

Koncentrationsintervall (mg/l)

(Antal brunnar inom parentes)

ECOFF

Klinisk brytpunkt

Ampicillin

Penicillin

E. faecalis

> 4

> 8

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 8

Kloramfenikol

Fenikol

E. faecalis

> 32

i.u.

4–128 (6)

E. faecium

> 32

i.u.

Ciprofloxacin

Fluorokinolon

E. faecalis

> 4

> 4

0,12–16 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Daptomycin

Lipopeptid

E. faecalis

> 4

i.u.

0,25–32 (8)

E. faecium

> 8

i.u.

Erytromycin

Makrolid

E. faecalis

> 4

i.u.

1–128 (8)

E. faecium

> 4

i.u.

Gentamicin

Aminoglykosid

E. faecalis

> 64

i.u.

8–1 024 (8)

E. faecium

> 32

i.u.

Linezolid

Oxazolidinon

E. faecalis

> 4

> 4

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Kinupristin/Dalfopristin

Streptogramin

E. faecalis

i.u.

i.u.

0,5–64 (8)

E. faecium

i.u.

> 4

Teikoplanin

Glykopeptid

E. faecalis

> 2

> 2

0,5–64 (8)

E. faecium

> 2

> 2

Tetracyklin

Tetracyklin

E. faecalis

> 4

i.u.

1–128 (8)

E. faecium

> 4

i.u.

Tigecyklin

Glycylcyklin

E. faecalis

> 0,25

> 0,25

0,03–4 (8)

E. faecium

> 0,25

> 0,25

Vankomycin

Glykopeptid

E. faecalis

> 4

> 4

1–128 (8)

E. faecium

> 4

> 4

i.u. = ingen uppgift.

5.   Särskild övervakning av ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli

5.1   Metoder för detektion av presumtiva ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli

För att uppskatta andelen prover som innehåller presumtiva ESBL- eller AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli bland de blindtarmsprover och prover från färskt kött som samlats in i enlighet med punkt 1 d ska de laboratorier som avses i artikel 3.2 använda de detektionsmetoder som anges i protokollen från EU:s referenslaboratorium för antimikrobiell resistens (4).

Alla isolat av presumtiva ESBL- eller AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli som identifierats genom de metoder som avses ovan ska testas med den första och den andra testpanelen av antimikrobiella substanser i enlighet med tabell 2 respektive tabell 5.

Tabell 5

Testpanel av antimikrobiella substanser, EUCAST:s epidemiologiska brytpunkter (ECOFF) och kliniska brytpunkter samt koncentrationsintervall som ska användas endast vid testning av isolat av Salmonella spp. och E. coli som är resistenta mot cefotaxim eller ceftazidim eller meropenem (andra testpanelen)

| Antimikrobiell substans | Klass av antimikrobiella substanser | Art | Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l) | Koncentrationsintervall (mg/l)
  (Antal brunnar inom parentes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Klinisk brytpunkt |
| Cefepim | Cefalosporin | Salmonella | i.u. | > 4 | 0,06–32 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 4 |
| Cefotaxim | Cefalosporin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–64 (9) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Cefotaxim + klavulansyra | Cefalosporin/beta-laktamashämmare, kombination | Salmonella | i.u. | i.u. | 0,06–64 (11) |
| E. coli | > 0,25 | i.u. |
| Cefoxitin | Cefamycin | Salmonella | > 8 | i.u. | 0,5–64 (8) |
| E. coli | > 8 | i.u. |
| Ceftazidim | Cefalosporin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–128 (10) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Ceftazidim + klavulansyra | Cefalosporin/beta-laktamashämmare, kombination | Salmonella | i.u. | i.u. | 0,125–128 (11) |
| E. coli | > 0,5 | i.u. |
| Ertapenem | Karbapenem | Salmonella | i.u. | > 0,5 | 0,015–2 (8) |
| E. coli | i.u. | > 0,5 |
| Imipenem | Karbapenem | Salmonella | > 1 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Meropenem | Karbapenem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Temocillin | Penicillin | Salmonella | > i.u. | i.u. | 0,5–128 (9) |
| E. coli | > 16 | i.u. |
| i.u. = ingen uppgift. |

Antimikrobiell substans

Klass av antimikrobiella substanser

Art

Gränsvärden för tolkning av antimikrobiell resistens (mg/l)

Koncentrationsintervall (mg/l)

(Antal brunnar inom parentes)

ECOFF

Klinisk brytpunkt

Cefepim

Cefalosporin

Salmonella

i.u.

> 4

0,06–32 (10)

E. coli

> 0,125

> 4

Cefotaxim

Cefalosporin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–64 (9)

E. coli

> 0,25

> 2

Cefotaxim + klavulansyra

Cefalosporin/beta-laktamashämmare, kombination

Salmonella

i.u.

i.u.

0,06–64 (11)

E. coli

> 0,25

i.u.

Cefoxitin

Cefamycin

Salmonella

> 8

i.u.

0,5–64 (8)

E. coli

> 8

i.u.

Ceftazidim

Cefalosporin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–128 (10)

E. coli

> 0,5

> 4

Ceftazidim + klavulansyra

Cefalosporin/beta-laktamashämmare, kombination

Salmonella

i.u.

i.u.

0,125–128 (11)

E. coli

> 0,5

i.u.

Ertapenem

Karbapenem

Salmonella

i.u.

> 0,5

0,015–2 (8)

E. coli

i.u.

> 0,5

Imipenem

Karbapenem

Salmonella

> 1

> 4

0,12–16 (8)

E. coli

> 0,5

> 4

Meropenem

Karbapenem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Temocillin

Penicillin

Salmonella

> i.u.

i.u.

0,5–128 (9)

E. coli

> 16

i.u.

i.u. = ingen uppgift.

5.2   Kvantitativ metod för att bedöma andelen ESBL- eller AmpC-producerande E. coli

Medlemsstaterna får besluta att bedöma andelen ESBL- eller AmpC-producerande E. coli jämfört med den totala mängden E. coli-isolat som förekommer i ett prov. I så fall ska de räkna ESBL- eller AmpC-producerande E. coli och den totala mängden E. coli med dilutionsmetoder och påföljande odling på selektivt medium och icke-selektivt medium, i enlighet med protokollen från EU:s referenslaboratorium för antimikrobiell resistens (5).

6.   Alternativ metod

Medlemsstaterna får besluta att tillåta användning av helgenomsekvensering (WGS) som ett alternativ till buljongspädning med mikrotiterplatta, med användning av testpanelerna för antimikrobiella substanser i tabellerna 2 och 5, när de utför den särskilda övervakning av ESBL-, AmpC- eller karbapenemasproducerande E. coli som avses i punkt 5. De får också tillåta helgenomsekvensering som ett alternativ till buljongspädning med mikrotiterplatta, med användning av testpanelen av antimikrobiella substanser i tabell 5, när de genomför ytterligare testning i enlighet med punkt 4.2 av E. coli och Salmonella-isolat som visar resistens mot cefotaxim eller ceftazidim eller meropenem.

Laboratorier som använder helgenomsekvensering som alternativ ska använda protokollen från EU:s referenslaboratorium för antimikrobiell resistens (6).

7.   Kvalitetskontroll, lagring av isolat och bekräftande test

Medlemsstaterna ska se till att de laboratorier som avses i artikel 3.2 deltar i ett kvalitetssäkringssystem som omfattar provningsjämförelser, antingen på nationell nivå eller på unionsnivå, av artbestämning, subtypsindelning och resistensbestämning av de bakterier som samlats in för den harmoniserade övervakningen av antimikrobiell resistens.

Resistenta isolat ska lagras av laboratorierna vid -80 °C i minst fem år. Andra lagringstemperaturer får användas under förutsättning att de säkerställer stammarnas viabilitet och att inga förändringar av stammarnas egenskaper sker.

När Efsa och EU:s referenslaboratorium för antimikrobiell resistens anser att det är vetenskapligt relevant ska de laboratorier som avses i artikel 3.2 skicka isolat som testats i enlighet med punkterna 4, 5 och 6 till EU:s referenslaboratorium för antimikrobiell resistens för bekräftande test.

DEL B

Rapportering

1.   Allmänna bestämmelser om rapportering av data

Medlemsstaterna ska upprätta rapporter som ska innehålla de uppgifter som avses i punkt 2 för varje enskilt isolat och därvid ska varje kombination av bakterieart och djurpopulation respektive varje kombination av bakterieart och livsmedel som avses i del A punkt 1 anges separat. Medlemsstaterna ska lämna in resultaten från den harmoniserade övervakningen av antimikrobiell resistens som fastställs i detta beslut i form av isolatbaserade data med hjälp av den datakatalog och de elektroniska datainsamlingsformulär som Efsa tillhandahåller. Medlemsstaterna ska beskriva provtagningsdesign och stratifierings- och randomiseringsförfarandena för varje djurpopulation och livsmedelskategori.

Om antimikrobiell resistens övervakas med hjälp av resistensbestämning ska medlemsstaterna rapportera de uppgifter som avses i punkt 2.1.

Om antimikrobiell resistens övervakas med hjälp av helgenomsekvensering ska medlemsstaterna rapportera de uppgifter som avses i punkt 2.2.

Om medlemsstaterna beslutar att till Efsa rapportera data som samlats in på frivillig basis ska de rapporteras separat från data som det är obligatoriskt att samla in.

2.   Dataset för rapportering

2.1   Rapportering av resultat från resistensbestämning

Följande uppgifter ska lämnas för varje enskilt isolat:

| — | Isolatets unika beteckning eller kod. |
| --- | --- |

—

Isolatets unika beteckning eller kod.

| — | Bakterieart. |
| --- | --- |

—

Bakterieart.

| — | Serovar (för Salmonella spp.). |
| --- | --- |

—

Serovar (för Salmonella spp.).

| — | Population av livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategori. |
| --- | --- |

—

Population av livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategori.

| — | Led där provtagning sker. |
| --- | --- |

—

Led där provtagning sker.

| — | Typ av prov. |
| --- | --- |

—

Typ av prov.

| — | Traces-kod (Trade Control and Expert System) för gränskontrollstationen (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

Traces-kod (Trade Control and Expert System) för gränskontrollstationen (endast för testning av importerat kött).

| — | CHED-referens för sändningen (referens i det gemensamma hälsodokumentet för införsel) (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

CHED-referens för sändningen (referens i det gemensamma hälsodokumentet för införsel) (endast för testning av importerat kött).

| — | Ursprungsland för sändningen (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

Ursprungsland för sändningen (endast för testning av importerat kött).

| — | Provtagare. |
| --- | --- |

—

Provtagare.

| — | Provtagningsstrategi. |
| --- | --- |

—

Provtagningsstrategi.

| — | Provtagningsdatum. |
| --- | --- |

—

Provtagningsdatum.

| — | Datum då analysen inleddes (isolering). |
| --- | --- |

—

Datum då analysen inleddes (isolering).

| — | Identifikator eller kod som isolatet tilldelats av det laboratorium som utför resistensbestämningen av isolatet. |
| --- | --- |

—

Identifikator eller kod som isolatet tilldelats av det laboratorium som utför resistensbestämningen av isolatet.

| — | Datum för resistensbestämning. |
| --- | --- |

—

Datum för resistensbestämning.

| — | Antimikrobiell substans. |
| --- | --- |

—

Antimikrobiell substans.

| — | MIC-värde (minsta hämmande koncentration) (i mg/l). |
| --- | --- |

—

MIC-värde (minsta hämmande koncentration) (i mg/l).

| — | Synergitestning med klavulansyra för ceftazidim. |
| --- | --- |

—

Synergitestning med klavulansyra för ceftazidim.

| — | Synergitestning med klavulansyra för cefotaxim. |
| --- | --- |

—

Synergitestning med klavulansyra för cefotaxim.

2.2   Rapportering av testresultat från helgenomsekvensering

Följande uppgifter ska lämnas för varje enskilt isolat:

| — | Isolatets unika beteckning eller kod. |
| --- | --- |

—

Isolatets unika beteckning eller kod.

| — | Bakterieart. |
| --- | --- |

—

Bakterieart.

| — | Population av livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategori. |
| --- | --- |

—

Population av livsmedelsproducerande djur eller livsmedelskategori.

| — | Led där provtagning sker. |
| --- | --- |

—

Led där provtagning sker.

| — | Typ av prov. |
| --- | --- |

—

Typ av prov.

| — | Traces-kod för gränskontrollstationen (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

Traces-kod för gränskontrollstationen (endast för testning av importerat kött).

| — | CHED-referens för sändningen (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

CHED-referens för sändningen (endast för testning av importerat kött).

| — | Ursprungsland för sändningen (endast för testning av importerat kött). |
| --- | --- |

—

Ursprungsland för sändningen (endast för testning av importerat kött).

| — | Provtagare. |
| --- | --- |

—

Provtagare.

| — | Provtagningsstrategi. |
| --- | --- |

—

Provtagningsstrategi.

| — | Provtagningsdatum. |
| --- | --- |

—

Provtagningsdatum.

| — | Datum då analysen inleddes (isolering). |
| --- | --- |

—

Datum då analysen inleddes (isolering).

| — | Identifikator eller kod som isolatet tilldelats av laboratoriet. |
| --- | --- |

—

Identifikator eller kod som isolatet tilldelats av laboratoriet.

| — | Sekvenseringsdatum. |
| --- | --- |

—

Sekvenseringsdatum.

| — | Version av prognosverktyget. |
| --- | --- |

—

Version av prognosverktyget.

| — | Data om gener som ger antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

—

Data om gener som ger antimikrobiell resistens.

| — | Använd sekvenseringsteknik. |
| --- | --- |

—

Använd sekvenseringsteknik.

| — | Förberett sekvenseringsbibliotek. |
| --- | --- |

—

Förberett sekvenseringsbibliotek.

---

(1)  (https://www.efsa.europa.eu/it/efsajournal/pub/3686).

(2)  Se fotnot 1.

(3)  Se fotnot 1.

(*)  preliminärt EUCAST-gränsvärde.

(4)  (https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx).

(5)  (https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx).

(6)  (https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx).

---

| 19.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 387/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 387/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/1730

av den 18 november 2020

om bekräftelse av Irlands deltagande i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av protokoll nr 21, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse till Europeiska kommissionen av den 29 juli 2020 anmälde Irland sin önskan att godta och vara bunden av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 (1). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse till Europeiska kommissionen av den 29 juli 2020 anmälde Irland sin önskan att godta och vara bunden av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 (1).

| (2) | Ovannämnda förordning innehåller inga särskilda villkor för Irlands deltagande, och det föreligger inget behov av övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Ovannämnda förordning innehåller inga särskilda villkor för Irlands deltagande, och det föreligger inget behov av övergångsbestämmelser.

| (3) | En harmoniserad utformning och gemensamma säkerhetskrav för uppehållstillstånd i hela Europeiska unionen underlättar gränspassage och bidrar därigenom till att området med frihet, säkerhet och rättvisa fungerar väl. |
| --- | --- |

(3)

En harmoniserad utformning och gemensamma säkerhetskrav för uppehållstillstånd i hela Europeiska unionen underlättar gränspassage och bidrar därigenom till att området med frihet, säkerhet och rättvisa fungerar väl.

| (4) | Irlands deltagande i förordning (EU) 2017/1954 bör därför bekräftas. |
| --- | --- |

(4)

Irlands deltagande i förordning (EU) 2017/1954 bör därför bekräftas.

| (5) | För att göra det möjligt för Irland att så snart som möjligt tillämpa förordning (EU) 2017/1954, bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(5)

För att göra det möjligt för Irland att så snart som möjligt tillämpa förordning (EU) 2017/1954, bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed bekräftas Irlands deltagande i förordning (EU) 2017/1954.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1954 av den 25 oktober 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (EUT L 286, 1.11.2017, s. 9).

1

---

Rättelser

| 19.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 387/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 387/23

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384 av den 24 juli 2019 om ändring av förordningarna (EU) nr 965/2012 och (EU) nr 1321/2014 vad gäller användning av luftfartyg som är förtecknade i ett drifttillstånd för icke-kommersiell verksamhet och specialiserad verksamhet, fastställande av operativa krav för genomförandet av kontrollflygningar efter underhåll, fastställande av regler om icke-kommersiell verksamhet med minskat antal kabinbesättningsmedlemmar ombord och införande av redaktionella uppdateringar med avseende på flygdriftskrav

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 228 av den 4 september 2019
  )

Sidan 130, bilaga I punkt 7 b, som lägger till punkt NCO.GEN.104 i bilaga VII (Del-NCO) till förordning (EU) 965/2012, rubriken samt punkterna a och b

I stället för:

”’NCO.GEN.104 Användning av luftfartyg som omfattas av en NCO-operatörs drifttillstånd

NCO.GEN.104 Användning av luftfartyg som omfattas av en NCO-operatörs drifttillstånd

| a) | En NCO-operatör får använda andra luftfartyg än komplexa motordrivna luftfartyg som finns upptagna i operatörens drifttillstånd för att bedriva icke-kommersiell flygverksamhet i enlighet med denna bilaga. |
| --- | --- |

a)

En NCO-operatör får använda andra luftfartyg än komplexa motordrivna luftfartyg som finns upptagna i operatörens drifttillstånd för att bedriva icke-kommersiell flygverksamhet i enlighet med denna bilaga.

| b) | En NCO-operatör som använder luftfartyget i enlighet med punkt a ska fastställa ett förfarande som






  1) | tydligt beskriver hur den operativa kontrollen av luftfartyget överförs mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören som avses i punkt 310 i bilaga III. |
| --- | --- | --- |

b)

En NCO-operatör som använder luftfartyget i enlighet med punkt a ska fastställa ett förfarande som

1)

tydligt beskriver hur den operativa kontrollen av luftfartyget överförs mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören som avses i punkt 310 i bilaga III.

| 2) | som beskriver förfarandet för överlämning av luftfartyget när det återlämnas till innehavaren av drifttillståndet. |
| --- | --- |

2)

som beskriver förfarandet för överlämning av luftfartyget när det återlämnas till innehavaren av drifttillståndet.

Detta förfarande ska ingå i ett avtal mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören.

NCP-operatören ska se till att förfarandet meddelas berörd personal.”

ska det stå:

”’NCO.GEN.104 En NCO-operatörs användning av luftfartyg som ingår i ett drifttillstånd

NCO.GEN.104 En NCO-operatörs användning av luftfartyg som ingår i ett drifttillstånd

| a) | En NCO-operatör får använda andra luftfartyg än komplexa motordrivna luftfartyg som finns upptagna i en operatörs drifttillstånd för att bedriva icke-kommersiell flygverksamhet i enlighet med denna bilaga. |
| --- | --- |

a)

En NCO-operatör får använda andra luftfartyg än komplexa motordrivna luftfartyg som finns upptagna i en operatörs drifttillstånd för att bedriva icke-kommersiell flygverksamhet i enlighet med denna bilaga.

| b) | Den NCO-operatör som använder luftfartyget i enlighet med punkt a ska fastställa ett förfarande som






  1) | tydligt beskriver hur den operativa kontrollen av luftfartyget överförs mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören såsom anges i punkt ORO.GEN.310 i bilaga III, |
| --- | --- | --- |

b)

Den NCO-operatör som använder luftfartyget i enlighet med punkt a ska fastställa ett förfarande som

1)

tydligt beskriver hur den operativa kontrollen av luftfartyget överförs mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören såsom anges i punkt ORO.GEN.310 i bilaga III,

| 2) | beskriver förfarandet för överlämning av luftfartyget när det återlämnas till innehavaren av drifttillståndet. |
| --- | --- |

2)

beskriver förfarandet för överlämning av luftfartyget när det återlämnas till innehavaren av drifttillståndet.

Detta förfarande ska ingå i ett avtal mellan innehavaren av drifttillståndet och NCO-operatören.

NCO-operatören ska se till att förfarandet meddelas berörd personal.”.

---