# Euroopan unionin L 240/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.240.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 240 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta7. syyskuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.240.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 240

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta7. syyskuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 861/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 862/2013, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Casatella Trevigiana (SAN)) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 863/2013, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 17 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 864/2013, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 19 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2013/446/YUTP, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta | 21 |
| | | 2013/447/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, päätöksen 2011/278/EU 18 artiklan 2 kohdan mukaisesta vakiokapasiteetin käyttökertoimesta (
  1
  ) | 23 |
| | | 2013/448/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 3 kohdan mukaisista kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta siirtymäaikana
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5666)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2013/449/EU |
| | * | ESA–EU-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/2013, annettu 7 päivänä elokuuta 2013, poikkeuksesta itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen pöytäkirjassa 1 määrättyihin alkuperäsääntöihin boniittisäilykkeitä koskevan erityistilanteen huomioon ottamiseksi Mauritiuksessa | 36 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 861/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 862/2013, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Casatella Trevigiana (SAN))

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 863/2013, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

17

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 864/2013, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

19

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös 2013/446/YUTP, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013, Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta

21

2013/447/EU

*

Komission päätös, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, päätöksen 2011/278/EU 18 artiklan 2 kohdan mukaisesta vakiokapasiteetin käyttökertoimesta (
  1
  )

1

23

2013/448/EU

*

Komission päätös, annettu 5 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 3 kohdan mukaisista kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta siirtymäaikana
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5666)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5666)

1

27

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2013/449/EU

*

ESA–EU-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/2013, annettu 7 päivänä elokuuta 2013, poikkeuksesta itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen pöytäkirjassa 1 määrättyihin alkuperäsääntöihin boniittisäilykkeitä koskevan erityistilanteen huomioon ottamiseksi Mauritiuksessa

36

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 392/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, merten matkustajaliikenteen harjoittajan vastuusta onnettomuustapauksessa (EUVL L 131, 28.5.2009) | 39 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 392/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, merten matkustajaliikenteen harjoittajan vastuusta onnettomuustapauksessa (EUVL L 131, 28.5.2009)

(EUVL L 131, 28.5.2009)

39

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |
| | * | Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

*

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 861/2013,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2013,

lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Komissio otti asetuksella (EU) N:o 419/2013 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti asetuksella (EU) N:o 419/2013 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa.

| (2) | Tutkimus pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa komissio otti asetuksella (EU) N:o 418/2013 (3) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa. |
| --- | --- |

(3)

Rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa komissio otti asetuksella (EU) N:o 418/2013 (3) käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa.

1.2   Tutkimuksen osapuolet

| (4) | Tutkimuksen alkuvaiheessa Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, unionin tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien tutkimiseen käytettiin otantaa. Koska kaksi otokseen valittua tuojaa ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta, otantaa ei voitu soveltaa tuojiin. Lopullisten päätelmien tekemiseen käytettiin kaikkia yhteistyössä toimivista tuojista saatavilla olevia tietoja, erityisesti siltä osin kuin kyse oli unionin edusta. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimuksen alkuvaiheessa Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, unionin tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien tutkimiseen käytettiin otantaa. Koska kaksi otokseen valittua tuojaa ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta, otantaa ei voitu soveltaa tuojiin. Lopullisten päätelmien tekemiseen käytettiin kaikkia yhteistyössä toimivista tuojista saatavilla olevia tietoja, erityisesti siltä osin kuin kyse oli unionin edusta.

| (5) | Seitsemän otoksen ulkopuolista intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta. Kaksi niistä vastasi kyselyyn. Viisi ei palauttanut kyselylomaketta. Kahdesta kyselylomakkeeseen vastanneesta yrityksestä toinen peruutti yksilöllistä tutkimusta koskevan pyyntönsä. Tämän seurauksena komissio suoritti pyydetyn tutkimuksen yhden otoksen ulkopuolisen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(5)

Seitsemän otoksen ulkopuolista intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta. Kaksi niistä vastasi kyselyyn. Viisi ei palauttanut kyselylomaketta. Kahdesta kyselylomakkeeseen vastanneesta yrityksestä toinen peruutti yksilöllistä tutkimusta koskevan pyyntönsä. Tämän seurauksena komissio suoritti pyydetyn tutkimuksen yhden otoksen ulkopuolisen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (6) | Edellä olevaa lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 14 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(6)

Edellä olevaa lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 14 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

1.3   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4   Myöhempi menettely

| (8) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet – kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, valituksen tekijä ja 11 käyttäjää – esittivät huomautuksia. Komissio kuuli kaikkia, jotka olivat kuulemista pyytäneet. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet – kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, valituksen tekijä ja 11 käyttäjää – esittivät huomautuksia. Komissio kuuli kaikkia, jotka olivat kuulemista pyytäneet. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.

| (9) | Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen tasoitustullin käyttöönottoa tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. |
| --- | --- |

(9)

Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen tasoitustullin käyttöönottoa tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (10) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote määritellään Intiasta peräisin olevaksi ruostumattomaksi teräslangaksi, jonka painosta






  i) | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- | --- |

(10)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote määritellään Intiasta peräisin olevaksi ruostumattomaksi teräslangaksi, jonka painosta

i)

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| ii) | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

ii)

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.

| (11) | Jotkin käyttäjät olivat huolissaan siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen eri lajien välille ei ole selvästikään tehty eroa, vaikka kaikkien tuotelajien tuotevalikoima on laaja. Erityisesti oltiin huolissaan siitä, miten tutkimuksessa voidaan varmistaa, että vertailu on oikeudenmukainen kaikkien lajien osalta. Kuten useimmissa tutkimuksissa, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa useita tuotelajeja, joilla on samat tai vastaavat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Koska nämä ominaisuudet voivat vaihdella tuotelajien välillä, tuotevalikoima saattaa tutkimuksessa tosiaankin olla laaja. Näin on myös tässä tutkimuksessa. Komissio otti tuotelajien väliset eroon huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma valvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Koodi annettiin tuotteen tärkeimpien ominaisuuksien perusteella eli tässä tapauksessa teräslajin, vetolujuuden, pinnoituksen, pinnan, halkaisijan ja muodon perusteella. Näin ollen unioniin vietyjä teräslankojen tuotelajeja verrattiin valvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Kaikki tuotelajit kuuluivat tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja samankaltaiselle tuotteelle vireillepanoilmoituksessa (4) ja väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetun määritelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(11)

Jotkin käyttäjät olivat huolissaan siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen eri lajien välille ei ole selvästikään tehty eroa, vaikka kaikkien tuotelajien tuotevalikoima on laaja. Erityisesti oltiin huolissaan siitä, miten tutkimuksessa voidaan varmistaa, että vertailu on oikeudenmukainen kaikkien lajien osalta. Kuten useimmissa tutkimuksissa, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa useita tuotelajeja, joilla on samat tai vastaavat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Koska nämä ominaisuudet voivat vaihdella tuotelajien välillä, tuotevalikoima saattaa tutkimuksessa tosiaankin olla laaja. Näin on myös tässä tutkimuksessa. Komissio otti tuotelajien väliset eroon huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma valvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Koodi annettiin tuotteen tärkeimpien ominaisuuksien perusteella eli tässä tapauksessa teräslajin, vetolujuuden, pinnoituksen, pinnan, halkaisijan ja muodon perusteella. Näin ollen unioniin vietyjä teräslankojen tuotelajeja verrattiin valvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Kaikki tuotelajit kuuluivat tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja samankaltaiselle tuotteelle vireillepanoilmoituksessa (4) ja väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetun määritelmän soveltamisalaan.

| (12) | Yksi osapuoli toisti väitteensä, että nk. erittäin tekniset tuotelajit ovat erilaisia eivätkä ne ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen muihin tuotelajeihin. Se väitti sen vuoksi, että ne olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Oikeuskäytännön mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua (5). Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen osapuolen tarkoittamilla nk. erittäin teknisillä tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tutkimuksen kohteena olevilla tuotteilla. Ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja ne ovat lankoja. Ne muodostavat puolivalmiin terästuotteen (jota useimmissa tapauksissa jalostetaan edelleen, jotta siitä voidaan valmistaa erilaisia valmiita tuotteita), ja niiden valmistusprosessi on samanlainen; valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita, eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka lankojen eri tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa eivätkä ne kilpaile suoraan keskenään, tuottajat kilpailevat sopimuksista, jotka kattavat laajan valikoiman ruostumattomia teräslankoja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(12)

Yksi osapuoli toisti väitteensä, että nk. erittäin tekniset tuotelajit ovat erilaisia eivätkä ne ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen muihin tuotelajeihin. Se väitti sen vuoksi, että ne olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Oikeuskäytännön mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua (5). Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen osapuolen tarkoittamilla nk. erittäin teknisillä tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tutkimuksen kohteena olevilla tuotteilla. Ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja ne ovat lankoja. Ne muodostavat puolivalmiin terästuotteen (jota useimmissa tapauksissa jalostetaan edelleen, jotta siitä voidaan valmistaa erilaisia valmiita tuotteita), ja niiden valmistusprosessi on samanlainen; valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita, eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka lankojen eri tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa eivätkä ne kilpaile suoraan keskenään, tuottajat kilpailevat sopimuksista, jotka kattavat laajan valikoiman ruostumattomia teräslankoja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.

| (13) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että komission tekemä analyysi, jossa määritettiin, olisiko nk. erittäin tekniset tuotelajit sisällytettävä määritelmään, ei ollut riittävä. Tämä väite hylättiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että erittäin tekninen tuotelaji sisältyy tuotemääritelmään, kuten edellä 12 kappaleessa todettiin. Osapuoli oletti virheellisesti, että kaikkien oikeuskäytännössä mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti; näin ei ole. Oikeuskäytännön mukaan komissiolla on laaja harkintavalta tuotemääritelmän määrittämisessä, ja komission arvioinnin on perustuttava Euroopan unionin tuomioistuimen kehittämiin arviointiperusteisiin (6). Usein, kuten tässäkin tapauksessa, jotkin edellytykset viittaavat yhteen suuntaan ja toiset edellytykset toiseen; tällaisessa tilanteessa komission on suoritettava yleisarviointi, kuten se teki tässä tapauksessa. Sen vuoksi kyseisen osapuolen oletus siitä, että kuuluakseen saman tuotemääritelmän piiriin tuotelajin kaikkien ominaisuuksien on oltava samanlaisia, oli virheellinen. |
| --- | --- |

(13)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että komission tekemä analyysi, jossa määritettiin, olisiko nk. erittäin tekniset tuotelajit sisällytettävä määritelmään, ei ollut riittävä. Tämä väite hylättiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että erittäin tekninen tuotelaji sisältyy tuotemääritelmään, kuten edellä 12 kappaleessa todettiin. Osapuoli oletti virheellisesti, että kaikkien oikeuskäytännössä mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti; näin ei ole. Oikeuskäytännön mukaan komissiolla on laaja harkintavalta tuotemääritelmän määrittämisessä, ja komission arvioinnin on perustuttava Euroopan unionin tuomioistuimen kehittämiin arviointiperusteisiin (6). Usein, kuten tässäkin tapauksessa, jotkin edellytykset viittaavat yhteen suuntaan ja toiset edellytykset toiseen; tällaisessa tilanteessa komission on suoritettava yleisarviointi, kuten se teki tässä tapauksessa. Sen vuoksi kyseisen osapuolen oletus siitä, että kuuluakseen saman tuotemääritelmän piiriin tuotelajin kaikkien ominaisuuksien on oltava samanlaisia, oli virheellinen.

| (14) | Jotkin käyttäjät väittivät, että nk. ”sarjan 200” ruostumattomat teräslangat olisi jätettävä tuotemääritelmän ulkopuolelle. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonala ei juurikaan valmista tätä lajia. Väite on kuitenkin perusteeton. Ensinnäkin se, että unionin tuotannonala ei valmista tiettyä tuotelajia, ei ole riittävä syy jättää kyseinen tuotelaji tutkimuksen ulkopuolelle, mikäli valmistusprosessi on sellainen, että unionin tuotannonala voisi aloittaa kyseessä olevan tuotelajin valmistuksen. Toiseksi erittäin teknisten lankojen (ks. johdanto-osan 12 kappale) osalta todettiin, että näillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla on samat tai vastaavat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla samankaltaisen tuotteen tuotelajeilla, joita unionin tuotannonala valmistaa ja myy. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(14)

Jotkin käyttäjät väittivät, että nk. ”sarjan 200” ruostumattomat teräslangat olisi jätettävä tuotemääritelmän ulkopuolelle. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonala ei juurikaan valmista tätä lajia. Väite on kuitenkin perusteeton. Ensinnäkin se, että unionin tuotannonala ei valmista tiettyä tuotelajia, ei ole riittävä syy jättää kyseinen tuotelaji tutkimuksen ulkopuolelle, mikäli valmistusprosessi on sellainen, että unionin tuotannonala voisi aloittaa kyseessä olevan tuotelajin valmistuksen. Toiseksi erittäin teknisten lankojen (ks. johdanto-osan 12 kappale) osalta todettiin, että näillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla on samat tai vastaavat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla samankaltaisen tuotteen tuotelajeilla, joita unionin tuotannonala valmistaa ja myy. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.

| (15) | Lisäksi nämä käyttäjät väittivät, että valssilanka olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Valssilanka on kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävä raaka-aine, jota voidaan käyttää myös muiden tuotteiden kuten kiinnikkeiden ja naulojen valmistukseen. Näin ollen, päinvastoin kuin tutkimuksen kohteena oleva tuote, se ei ole lopullinen terästuote. Valmistusprosessissa, jossa käytetään kylmävuomausta, valssilanka voidaan muiden tuotteiden kanssa jalostaa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi tai samankaltaiseksi tuotteeksi. Tämän perusteella valssilankaa ei voida sisällyttää tuotemääritelmään perusasetuksessa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi nämä käyttäjät väittivät, että valssilanka olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Valssilanka on kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävä raaka-aine, jota voidaan käyttää myös muiden tuotteiden kuten kiinnikkeiden ja naulojen valmistukseen. Näin ollen, päinvastoin kuin tutkimuksen kohteena oleva tuote, se ei ole lopullinen terästuote. Valmistusprosessissa, jossa käytetään kylmävuomausta, valssilanka voidaan muiden tuotteiden kanssa jalostaa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi tai samankaltaiseksi tuotteeksi. Tämän perusteella valssilankaa ei voida sisällyttää tuotemääritelmään perusasetuksessa tarkoitetussa merkityksessä.

| (16) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–24 kappaleessa esitetyt päätelmät tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmästä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(16)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–24 kappaleessa esitetyt päätelmät tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmästä vahvistetaan.

3.   TUET

3.1   Johdanto

| (17) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa viitattiin seuraaviin järjestelmiin, joiden väitettiin liittyvän tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien myöntämiseen:






  a) | tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) |
| --- | --- | --- |

(17)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa viitattiin seuraaviin järjestelmiin, joiden väitettiin liittyvän tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien myöntämiseen:

a)

tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| b) | tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS) |
| --- | --- |

b)

tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)

| c) | ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS) |
| --- | --- |

c)

ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| d) | tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

d)

tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| e) | vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS) |
| --- | --- |

e)

vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

| f) | tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS) |
| --- | --- |

f)

tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)

| g) | erityistalousalueiden / vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Special Economic Zones, SEZ / Export Oriented Units Scheme, EOU). |
| --- | --- |

g)

erityistalousalueiden / vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Special Economic Zones, SEZ / Export Oriented Units Scheme, EOU).

| (18) | Unionin tuotannonala väitti, että komissio oli jättänyt huomioimatta tiettyjä – erityisesti alueellisia – tukiohjelmia, minkä perusteella se uskoi, että Intian tuottajien saamien tukien määrää oli aliarvioitu. Väite on perusteeton. Komissio tutki kaikki valituksessa mainitut kansalliset ja paikalliset tukijärjestelmät. Komissio kuitenkin totesi, että tutkimusajanjaksolla otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat saivat tukia vain edellä 14 kappaleessa mainituista järjestelmistä. |
| --- | --- |

(18)

Unionin tuotannonala väitti, että komissio oli jättänyt huomioimatta tiettyjä – erityisesti alueellisia – tukiohjelmia, minkä perusteella se uskoi, että Intian tuottajien saamien tukien määrää oli aliarvioitu. Väite on perusteeton. Komissio tutki kaikki valituksessa mainitut kansalliset ja paikalliset tukijärjestelmät. Komissio kuitenkin totesi, että tutkimusajanjaksolla otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat saivat tukia vain edellä 14 kappaleessa mainituista järjestelmistä.

| (19) | Unionin tuotannonala väitti lisäksi, että koska samaan aikaan toteutettavassa polkumyyntitutkimuksessa otokseen kuuluneiden intialaisten tuottajien toimittamat tiedot katsottiin epäluotettaviksi, minkä vuoksi sovellettiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (7) 18 artiklaa, tässä tutkimuksessa olisi vastaavasti pitänyt soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Perusasetuksen 28 artiklaa sovelletaan kuitenkin vain edellytysten täyttyessä, mikä ei otokseen kuuluneiden intialaisten tuottajien toimittamien tietojen kohdalla tapahtunut. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(19)

Unionin tuotannonala väitti lisäksi, että koska samaan aikaan toteutettavassa polkumyyntitutkimuksessa otokseen kuuluneiden intialaisten tuottajien toimittamat tiedot katsottiin epäluotettaviksi, minkä vuoksi sovellettiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (7) 18 artiklaa, tässä tutkimuksessa olisi vastaavasti pitänyt soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Perusasetuksen 28 artiklaa sovelletaan kuitenkin vain edellytysten täyttyessä, mikä ei otokseen kuuluneiden intialaisten tuottajien toimittamien tietojen kohdalla tapahtunut. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.

| (20) | Tutkimus osoitti, että DEPBS-, DDS- ja AAS-järjestelmät ovat osa yhtä tukimekanismia eli tullinpalautusjärjestelmää (Duty Drawback Scheme, DDS). Intiassa on käytetty tästä mekanismista pitkällä ajanjaksolla useita versioita, ja sen yksittäisiä alamekanismeja on muutettu usein. Tutkimus osoitti, että on aiheellista analysoida nämä alamekanismit yhdessä, koska viejien on yleensä valittava niiden välillä (ne ovat toisensa pois sulkevia), ja yhden mekanismin päätyttyä viejät siirtyvät toiseen. |
| --- | --- |

(20)

Tutkimus osoitti, että DEPBS-, DDS- ja AAS-järjestelmät ovat osa yhtä tukimekanismia eli tullinpalautusjärjestelmää (Duty Drawback Scheme, DDS). Intiassa on käytetty tästä mekanismista pitkällä ajanjaksolla useita versioita, ja sen yksittäisiä alamekanismeja on muutettu usein. Tutkimus osoitti, että on aiheellista analysoida nämä alamekanismit yhdessä, koska viejien on yleensä valittava niiden välillä (ne ovat toisensa pois sulkevia), ja yhden mekanismin päätyttyä viejät siirtyvät toiseen.

| (21) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25–28 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(21)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25–28 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.2   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

| (22) | Yksi otokseen kuulunut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tuontitullien hyvitysjärjestelmää ei pitäisi katsoa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi, sillä järjestelmän tarkoituksena on hyvittää tuonnista maksettuja tulleja. Lisäksi väitettiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantopanoksia ei tuoteta kotimaassa, minkä vuoksi on kohtuullista olettaa, että kaikesta tuonnista on maksettu 5 prosentin tuontivero ja että Intian viranomaisten asettamalla raja-arvolla varmistetaan, että liiallisia korvauksia ei makseta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 kappaleessa selvitetään, tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. DEPBS-järjestelmästä tukea saavaa viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissaan, eikä hyvityksen määrää lasketa käytettyjen tuotantopanosten tosiasiallisen arvon perusteella. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan.
  Intian viranomaiset eivät ole pystyneet toteuttamaan järjestelmää, jossa tuotujen tuotantopanosten tullivapautusta vastaava määrä ja kyseisten tuotantopanosten käyttö vientituotteissa olisivat yhteydessä toisiinsa. Järjestelmästä etua saavilla yrityksillä ei myöskään ollut käytössä mekanismia, jolla osoitettaisiin, etteivät ne saaneet liiallista tullinpalautusta. Kyseessä oleva yritys ei pystynyt myöskään osoittamaan, ettei se tässä tapauksessa saanut liiallisia korvauksia; se olisi voinut esimerkiksi saada korvauksia muista tuoduista tuotteista tai se olisi voinut saada korvauksia sellaisista tuoduista tuotantopanoksista, joita se ei käyttänyt tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen. On myös syytä huomata, että väite tuotantopanosten kotimaisen tuotannon puuttumisesta on virheellinen, sillä ainakin yksi tutkituista yrityksistä tuotti niitä kotimaassa ja kaksi muuta tutkittua yritystä osti niitä kotimaiselta tuottajalta eikä kotimaiselta tuojalta. Tästä syystä väitteitä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(22)

Yksi otokseen kuulunut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tuontitullien hyvitysjärjestelmää ei pitäisi katsoa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi, sillä järjestelmän tarkoituksena on hyvittää tuonnista maksettuja tulleja. Lisäksi väitettiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantopanoksia ei tuoteta kotimaassa, minkä vuoksi on kohtuullista olettaa, että kaikesta tuonnista on maksettu 5 prosentin tuontivero ja että Intian viranomaisten asettamalla raja-arvolla varmistetaan, että liiallisia korvauksia ei makseta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 kappaleessa selvitetään, tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. DEPBS-järjestelmästä tukea saavaa viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissaan, eikä hyvityksen määrää lasketa käytettyjen tuotantopanosten tosiasiallisen arvon perusteella. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan.

Intian viranomaiset eivät ole pystyneet toteuttamaan järjestelmää, jossa tuotujen tuotantopanosten tullivapautusta vastaava määrä ja kyseisten tuotantopanosten käyttö vientituotteissa olisivat yhteydessä toisiinsa. Järjestelmästä etua saavilla yrityksillä ei myöskään ollut käytössä mekanismia, jolla osoitettaisiin, etteivät ne saaneet liiallista tullinpalautusta. Kyseessä oleva yritys ei pystynyt myöskään osoittamaan, ettei se tässä tapauksessa saanut liiallisia korvauksia; se olisi voinut esimerkiksi saada korvauksia muista tuoduista tuotteista tai se olisi voinut saada korvauksia sellaisista tuoduista tuotantopanoksista, joita se ei käyttänyt tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen. On myös syytä huomata, että väite tuotantopanosten kotimaisen tuotannon puuttumisesta on virheellinen, sillä ainakin yksi tutkituista yrityksistä tuotti niitä kotimaassa ja kaksi muuta tutkittua yritystä osti niitä kotimaiselta tuottajalta eikä kotimaiselta tuojalta. Tästä syystä väitteitä ei voida hyväksyä.

| (23) | Yksi osapuoli väitti, että DEPBS-lisenssin tosiasiallinen myyntihinta oli lisenssin arvoa alhaisempi, minkä vuoksi tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä oli väliaikaisesti määritettyä alhaisempi. Järjestelmän mukainen etu laskettiin kuitenkin lisenssin yhteydessä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, käytettiinkö lisenssi tuontitullien hyvittämiseen vai myytiinkö lisenssiä lainkaan. Lisenssin myynti sen nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun edun määrää. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(23)

Yksi osapuoli väitti, että DEPBS-lisenssin tosiasiallinen myyntihinta oli lisenssin arvoa alhaisempi, minkä vuoksi tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä oli väliaikaisesti määritettyä alhaisempi. Järjestelmän mukainen etu laskettiin kuitenkin lisenssin yhteydessä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, käytettiinkö lisenssi tuontitullien hyvittämiseen vai myytiinkö lisenssiä lainkaan. Lisenssin myynti sen nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun edun määrää. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä.

| (24) | Intian viranomaiset väittivät, että DEPBS-järjestelmä lakkautettiin tutkimusajanjaksolla, eikä se mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Lisäksi ne väittivät, että koska tullinpalautus ei ole DEPB-järjestelmän korvaava ohjelma, DEPB-järjestelmä ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. DEPBS-järjestelmä todellakin lakkautettiin 30 päivänä syyskuuta 2011 eli tutkimusajanjaksolla. Tuet kuitenkin jatkuivat. DEPBS-järjestelmän sijasta viejien todettiin saavan tukea AAS- ja erityisesti DDS-järjestelmästä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42–44 kappaleessa kuvattiin, AAS- ja DDS-järjestelmiä mukautettiin, jotta voitiin siirtyä joustavasti DEPBS-järjestelmästä niiden piiriin. Lisäksi näistä kolmesta järjestelmästä annettava tuki, eli tullivapautuksena menetetty tulo, oli täsmälleen samanlaista. Yritykset voivat siis valita, mitä järjestelmää ne käyttävät tuontitullien hyvittämiseen. Näin ollen vaikka DEPBS-järjestelmä lakkautettiin tutkimusajanjakson puolivälissä, Intian viranomaisten tutkimusajanjaksolla myöntämä tuki mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska korvaavat tuet jatkuivat ja koska, kuten edellä 20 kappaleessa esitettiin, kaikki tullinpalautusjärjestelmät muodostavat yhden tukimekanismin, jossa on erilaisia usein vaihtuvia alamekanismeja. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(24)

Intian viranomaiset väittivät, että DEPBS-järjestelmä lakkautettiin tutkimusajanjaksolla, eikä se mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Lisäksi ne väittivät, että koska tullinpalautus ei ole DEPB-järjestelmän korvaava ohjelma, DEPB-järjestelmä ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. DEPBS-järjestelmä todellakin lakkautettiin 30 päivänä syyskuuta 2011 eli tutkimusajanjaksolla. Tuet kuitenkin jatkuivat. DEPBS-järjestelmän sijasta viejien todettiin saavan tukea AAS- ja erityisesti DDS-järjestelmästä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42–44 kappaleessa kuvattiin, AAS- ja DDS-järjestelmiä mukautettiin, jotta voitiin siirtyä joustavasti DEPBS-järjestelmästä niiden piiriin. Lisäksi näistä kolmesta järjestelmästä annettava tuki, eli tullivapautuksena menetetty tulo, oli täsmälleen samanlaista. Yritykset voivat siis valita, mitä järjestelmää ne käyttävät tuontitullien hyvittämiseen. Näin ollen vaikka DEPBS-järjestelmä lakkautettiin tutkimusajanjakson puolivälissä, Intian viranomaisten tutkimusajanjaksolla myöntämä tuki mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska korvaavat tuet jatkuivat ja koska, kuten edellä 20 kappaleessa esitettiin, kaikki tullinpalautusjärjestelmät muodostavat yhden tukimekanismin, jossa on erilaisia usein vaihtuvia alamekanismeja. Tästä syystä väitettä ei voida hyväksyä.

| (25) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset toistivat väitteensä DEPBS-järjestelmän lakkauttamisesta lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Koska ei kuitenkaan esitetty uusia väitteitä, joiden perusteella muutettaisiin päätelmiä DEPBS-järjestelmän tuen korvaamisesta mukautetulla DDS-järjestelmällä, tätä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(25)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset toistivat väitteensä DEPBS-järjestelmän lakkauttamisesta lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Koska ei kuitenkaan esitetty uusia väitteitä, joiden perusteella muutettaisiin päätelmiä DEPBS-järjestelmän tuen korvaamisesta mukautetulla DDS-järjestelmällä, tätä väitettä ei voida hyväksyä.

| (26) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–47 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(26)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–47 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (27) | Lisäksi todettiin, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI käytti DEPBS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä oli 0,50 prosenttia. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi todettiin, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI käytti DEPBS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä oli 0,50 prosenttia.

3.3   Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)

| (28) | Intian viranomaiset väittivät, että DDS-järjestelmää ei pitäisi katsoa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi, sillä järjestelmän tarkoituksena on hyvittää tuonnista maksettuja tulleja ja tuotantopanoksista maksettuja valmisteveroja. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58–60 kappaleessa selvitetään, tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen. Käytössä ei etenkään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DDS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Edellä esitetyt päätelmät vahvistettiin yrityksiin tehdyillä tarkastuskäynneillä ja asiaa koskevalla lainsäädännöllä eli viranomaisten yleiskirjeellä nro 24/2001, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa selitetään. Lisäksi Intian viranomaiset myönsivät toimittamiensa tietojen 32 kohdassa, että DDS-järjestelmä voi johtaa liialliseen tullinpalautukseen. Tästä syystä Intian viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(28)

Intian viranomaiset väittivät, että DDS-järjestelmää ei pitäisi katsoa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi, sillä järjestelmän tarkoituksena on hyvittää tuonnista maksettuja tulleja ja tuotantopanoksista maksettuja valmisteveroja. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58–60 kappaleessa selvitetään, tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa, liitteessä II ja liitteessä III vahvistettujen sääntöjen mukainen. Käytössä ei etenkään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DDS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Edellä esitetyt päätelmät vahvistettiin yrityksiin tehdyillä tarkastuskäynneillä ja asiaa koskevalla lainsäädännöllä eli viranomaisten yleiskirjeellä nro 24/2001, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa selitetään. Lisäksi Intian viranomaiset myönsivät toimittamiensa tietojen 32 kohdassa, että DDS-järjestelmä voi johtaa liialliseen tullinpalautukseen. Tästä syystä Intian viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä.

| (29) | Intian viranomaiset väittivät vielä, että vaikka tuotantopanosten kulutuksen tarkistusjärjestelmä ei ole täydellinen muun muassa tuensaajien suuresta lukumäärästä ja kaikkien tuensaajien valvonnan aiheuttamasta hallinnollisesta rasituksesta johtuen, tällainen otantaan perustuva tarkistusjärjestelmä olisi hyväksyttävä. Väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä, koska se ei ole perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan, liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II ja liitteen III mukainen. |
| --- | --- |

(29)

Intian viranomaiset väittivät vielä, että vaikka tuotantopanosten kulutuksen tarkistusjärjestelmä ei ole täydellinen muun muassa tuensaajien suuresta lukumäärästä ja kaikkien tuensaajien valvonnan aiheuttamasta hallinnollisesta rasituksesta johtuen, tällainen otantaan perustuva tarkistusjärjestelmä olisi hyväksyttävä. Väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä, koska se ei ole perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan, liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II ja liitteen III mukainen.

| (30) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48–64 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(30)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48–64 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (31) | Lisäksi todettiin, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries käytti DDS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä oli 0,29 prosenttia. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi todettiin, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries käytti DDS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. Tuen määrä oli 0,29 prosenttia.

3.4   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| (32) | Yksi otokseen kuulunut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että AAS-järjestelmä pitäisi katsoa tullinpalautusjärjestelmäksi, sillä tuodut raaka-aineet käytetään vientitavaroiden tuotantoon. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa selitetään, tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II ja liitteen III sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 kohta). Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat vakionormit (Standard Input Output Norms, SION) eivät myöskään olleet riittävän yksityiskohtaiset, eivätkä ne voi korvata tosiasiallisen kulutuksen tarkistusjärjestelmää. Kyseisten vakionormien avulla Intian viranomaiset eivät voi valvoa riittävän tarkasti, minkä verran tuotantopanoksia käytettiin vientituotteiden valmistamiseen. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa selitetään, vaikka sellainen olisi tavallisesti tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta). Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, ja näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(32)

Yksi otokseen kuulunut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että AAS-järjestelmä pitäisi katsoa tullinpalautusjärjestelmäksi, sillä tuodut raaka-aineet käytetään vientitavaroiden tuotantoon. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa selitetään, tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II ja liitteen III sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 kohta). Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat vakionormit (Standard Input Output Norms, SION) eivät myöskään olleet riittävän yksityiskohtaiset, eivätkä ne voi korvata tosiasiallisen kulutuksen tarkistusjärjestelmää. Kyseisten vakionormien avulla Intian viranomaiset eivät voi valvoa riittävän tarkasti, minkä verran tuotantopanoksia käytettiin vientituotteiden valmistamiseen. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa selitetään, vaikka sellainen olisi tavallisesti tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta). Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, ja näin ollen väite hylättiin.

| (33) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65–80 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(33)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65–80 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (34) | Intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt AAS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt AAS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

3.5   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| (35) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia laskentavirheestä. Huomautus oli osittain oikeutettu, ja se otettiin huomioon tuen määrän laskemisessa. Koska kyseisen yrityksen tukimarginaali oli alle vähimmäistason jo ennen korjausta, mukautus ei muuta kyseisen yrityksen lopullisen tasoitustullin tasoa eikä se vaikuta yhteistyössä toimineille otoksen ulkopuolisille yrityksille lasketun keskimääräiseen tukimarginaaliin tai koko maata koskevaan tukimarginaaliin. |
| --- | --- |

(35)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia laskentavirheestä. Huomautus oli osittain oikeutettu, ja se otettiin huomioon tuen määrän laskemisessa. Koska kyseisen yrityksen tukimarginaali oli alle vähimmäistason jo ennen korjausta, mukautus ei muuta kyseisen yrityksen lopullisen tasoitustullin tasoa eikä se vaikuta yhteistyössä toimineille otoksen ulkopuolisille yrityksille lasketun keskimääräiseen tukimarginaaliin tai koko maata koskevaan tukimarginaaliin.

| (36) | Edellä esitettyä lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–91 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitettyä lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–91 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (37) | Intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan KEI Industries’n ei todettu saaneen tukea EPCGS-järjestelmästä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(37)

Intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan KEI Industries’n ei todettu saaneen tukea EPCGS-järjestelmästä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tutkimusajanjaksolla.

3.6   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

| (38) | Intian viranomaiset väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa viitattiin ECS-järjestelmän osalta väärään oikeusperustaan. Intian viranomaiset ilmoittivat, että Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007–08 (MC 07–08) ja Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008–09 (MC 08–09) ajantasaistettiin ja että ECS-järjestelmän oikeusperustan muodostivat tutkimusajanjaksolla Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010–11 (MC 10–11) ja Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011–2012 (MC 11–12). Intian viranomaisten huomautukset ovat tältä osin asianmukaiset. |
| --- | --- |

(38)

Intian viranomaiset väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa viitattiin ECS-järjestelmän osalta väärään oikeusperustaan. Intian viranomaiset ilmoittivat, että Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007–08 (MC 07–08) ja Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008–09 (MC 08–09) ajantasaistettiin ja että ECS-järjestelmän oikeusperustan muodostivat tutkimusajanjaksolla Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010–11 (MC 10–11) ja Master Circular DBOD -yleiskirje nro DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011–2012 (MC 11–12). Intian viranomaisten huomautukset ovat tältä osin asianmukaiset.

| (39) | Intian viranomaiset väittivät myös, että jos asianmukainen ajantasaistettu oikeusperusta olisi otettu huomioon, komission olisi pitänyt huomioida myös se tosiasia, että Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) asettama liikepankkien vientiluottoihin soveltama korkojen enimmäistaso oli lakannut olemasta voimassa ennen tutkimusajanjaksoa rupiamääräisten vientiluottojen osalta. Sen vuoksi tätä järjestelmää ei enää voi katsoa tueksi rupiamääräisten luottojen osalta. Tutkimus osoitti, että kaksi otokseen kuulunutta yritystä sai käytännössä etua yksityisten pankkien myöntämistä vientiluotoista, joiden korot olivat Intian keskuspankin asettamia viitekorkoja alhaisemmat. Tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi mitään kaupallista perustetta sille, miksi kyseiset yksityiset pankit myöntäisivät luottoa alennetulla ja selvästi tappiota tuottavalla korolla. Tällainen pankkien luotonanto vaikuttaisi merkitsevän sitä, että valtiolla on edelleen osuutta asiaan. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esiin WTO:n säännöissä vaadittavan tasoista näyttöä siitä, että kaupallisia pankkeja olisi säännöllisesti valtuutettu tai määrätty toimenpiteisiin. Tästä syystä komissio on päättänyt, että se ei katso tämän järjestelmän puitteissa alennetuista koroista saatavaa etua tueksi, koska Intian viranomaisten antamista määräyksistä ja/tai taloudellisesta tuesta ei ole riittävästi näyttöä. |
| --- | --- |

(39)

Intian viranomaiset väittivät myös, että jos asianmukainen ajantasaistettu oikeusperusta olisi otettu huomioon, komission olisi pitänyt huomioida myös se tosiasia, että Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) asettama liikepankkien vientiluottoihin soveltama korkojen enimmäistaso oli lakannut olemasta voimassa ennen tutkimusajanjaksoa rupiamääräisten vientiluottojen osalta. Sen vuoksi tätä järjestelmää ei enää voi katsoa tueksi rupiamääräisten luottojen osalta. Tutkimus osoitti, että kaksi otokseen kuulunutta yritystä sai käytännössä etua yksityisten pankkien myöntämistä vientiluotoista, joiden korot olivat Intian keskuspankin asettamia viitekorkoja alhaisemmat. Tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi mitään kaupallista perustetta sille, miksi kyseiset yksityiset pankit myöntäisivät luottoa alennetulla ja selvästi tappiota tuottavalla korolla. Tällainen pankkien luotonanto vaikuttaisi merkitsevän sitä, että valtiolla on edelleen osuutta asiaan. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esiin WTO:n säännöissä vaadittavan tasoista näyttöä siitä, että kaupallisia pankkeja olisi säännöllisesti valtuutettu tai määrätty toimenpiteisiin. Tästä syystä komissio on päättänyt, että se ei katso tämän järjestelmän puitteissa alennetuista koroista saatavaa etua tueksi, koska Intian viranomaisten antamista määräyksistä ja/tai taloudellisesta tuesta ei ole riittävästi näyttöä.

| (40) | Intian viranomaiset väittivät vielä, että Master Circular – DBOD -yleiskirjeen nro DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012–13 (MC 12–13) viimeisimmässä ajantasaistuksessa, joka tuli voimaan kaksi kuukautta tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, oli poistettu vientiluottojen korkotason enimmäistaso myös ulkomaanvaluuttamääräisten luottojen osalta. Vedoten tukien vastaisen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohtaan Intian viranomaiset väittivät, että myöskään tässä tapauksessa tämä vientiluottojärjestelmän tekijä ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, koska valtio ei enää määrää pankkien toimista. Vaikka toimitetussa yleiskirjeessä MC 12–13 on määräys, jonka mukaan kaupalliset pankit voivat vapaasti määrätä ulkomaanvaluuttamääräisten vientiluottojen korkotason toukokuusta 2012 alkaen, kuten Intian viranomaiset väittävät, tällainen muutos Intian keskuspankin yksityisille pankeille antamissa ohjeissa tutkimusajanjaksolla ei sinänsä ole riittävä kyseisen järjestelmän jättämiseksi tutkimuksen ulkopuolelle, sillä valtion ohjaus voi jatkua epävirallisesti tavalla, mistä olisi tehtävä jatkotutkimus. Ottaen kuitenkin huomioon edellä esitetyn päätelmän rupiamääräisiä vientiluottoja koskevasta alajärjestelmästä komissio on tässä vaiheessa päättänyt olla ottamatta käyttöön ulkomaanvaluuttamääräisiä vientiluottoja koskevia tasoitustoimenpiteitä tämän alajärjestelmän osalta. |
| --- | --- |

(40)

Intian viranomaiset väittivät vielä, että Master Circular – DBOD -yleiskirjeen nro DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012–13 (MC 12–13) viimeisimmässä ajantasaistuksessa, joka tuli voimaan kaksi kuukautta tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, oli poistettu vientiluottojen korkotason enimmäistaso myös ulkomaanvaluuttamääräisten luottojen osalta. Vedoten tukien vastaisen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohtaan Intian viranomaiset väittivät, että myöskään tässä tapauksessa tämä vientiluottojärjestelmän tekijä ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, koska valtio ei enää määrää pankkien toimista. Vaikka toimitetussa yleiskirjeessä MC 12–13 on määräys, jonka mukaan kaupalliset pankit voivat vapaasti määrätä ulkomaanvaluuttamääräisten vientiluottojen korkotason toukokuusta 2012 alkaen, kuten Intian viranomaiset väittävät, tällainen muutos Intian keskuspankin yksityisille pankeille antamissa ohjeissa tutkimusajanjaksolla ei sinänsä ole riittävä kyseisen järjestelmän jättämiseksi tutkimuksen ulkopuolelle, sillä valtion ohjaus voi jatkua epävirallisesti tavalla, mistä olisi tehtävä jatkotutkimus. Ottaen kuitenkin huomioon edellä esitetyn päätelmän rupiamääräisiä vientiluottoja koskevasta alajärjestelmästä komissio on tässä vaiheessa päättänyt olla ottamatta käyttöön ulkomaanvaluuttamääräisiä vientiluottoja koskevia tasoitustoimenpiteitä tämän alajärjestelmän osalta.

| (41) | Edellä esitetyn perusteella tullin määrää mukautetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

(41)

Edellä esitetyn perusteella tullin määrää mukautetaan tarvittaessa.

3.7   Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)

| (42) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset esittivät FMS-järjestelmää koskevia huomautuksia. Intian viranomaiset väittivät, että järjestelmä koskee maantieteellisesti maita, jotka eivät ole osa unionia, minkä vuoksi unioni ei voi ottaa tasoitustoimenpiteitä käyttöön. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet kiistämään järjestelmän käytännön vaikutuksia eivätkä sitä, että FMS-järjestelmästä voi saada etua tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, koska FMS-järjestelmän edut ovat vapaasti siirrettävissä ja niitä voidaan käyttää minkä tahansa tuotantopanoksen tai tavaroiden sekä tuotantohyödykkeiden tuontitullien maksamiseen. Väite on näin ollen hylättävä, koska tutkimus osoitti, että kyseisestä järjestelmästä voi koitua ja koituu etua tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä unioniin. |
| --- | --- |

(42)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset esittivät FMS-järjestelmää koskevia huomautuksia. Intian viranomaiset väittivät, että järjestelmä koskee maantieteellisesti maita, jotka eivät ole osa unionia, minkä vuoksi unioni ei voi ottaa tasoitustoimenpiteitä käyttöön. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet kiistämään järjestelmän käytännön vaikutuksia eivätkä sitä, että FMS-järjestelmästä voi saada etua tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, koska FMS-järjestelmän edut ovat vapaasti siirrettävissä ja niitä voidaan käyttää minkä tahansa tuotantopanoksen tai tavaroiden sekä tuotantohyödykkeiden tuontitullien maksamiseen. Väite on näin ollen hylättävä, koska tutkimus osoitti, että kyseisestä järjestelmästä voi koitua ja koituu etua tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä unioniin.

| (43) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101–111 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(43)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101–111 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (44) | Intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt FMS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(44)

Intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt FMS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

3.8   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

| (45) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ainoa tutkittu vientiä harjoittava tuottaja, joka sai tukea EOUS-järjestelmästä, esitti huomautuksia. Yritys väitti, että komission olisi käytettävä erilaista menetelmää EOUS-järjestelmästä saatavan tuen laskemiseen. Se väitti, että tiettyjä EOUS-järjestelmän mukaisia etuja olisi pidettävä perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, minkä vuoksi ne eivät mahdollista tasoitustullin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(45)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ainoa tutkittu vientiä harjoittava tuottaja, joka sai tukea EOUS-järjestelmästä, esitti huomautuksia. Yritys väitti, että komission olisi käytettävä erilaista menetelmää EOUS-järjestelmästä saatavan tuen laskemiseen. Se väitti, että tiettyjä EOUS-järjestelmän mukaisia etuja olisi pidettävä perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, minkä vuoksi ne eivät mahdollista tasoitustullin käyttöönottoa.

| (46) | Todettiin kuitenkin, että käytetystä laskentamenetelmästä riippumatta tästä järjestelmästä saatavan tuen määrä ei ylitä 0,95 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen yleinen tukimarginaali jäisi alle vähimmäistason. Sen vuoksi ei katsottu tarpeelliseksi tutkia tätä väitettä tarkemmin tämän tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(46)

Todettiin kuitenkin, että käytetystä laskentamenetelmästä riippumatta tästä järjestelmästä saatavan tuen määrä ei ylitä 0,95 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen yleinen tukimarginaali jäisi alle vähimmäistason. Sen vuoksi ei katsottu tarpeelliseksi tutkia tätä väitettä tarkemmin tämän tutkimuksen yhteydessä.

| (47) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(47)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (48) | Todettiin että, intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt EOUS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(48)

Todettiin että, intialainen vientiä harjoittava tuottaja KEI Industries ei käyttänyt EOUS-järjestelmää tutkimusajanjaksolla.

3.9   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (49) | Sen jälkeen kun ESC-järjestelmästä saatavaa etua päätettiin olla pitämättä tukena, kuten 38–41 kappaleessa kuvataan, ja EPCGS-järjestelmästä saatavaa tukea korjattiin yhden yrityksen osalta, kuten 35 kappaleessa kuvataan, tulleja on mukautettu tarvittaessa. Perusasetuksen säännösten mukaisten lopullisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on tämän jälkeen 0,79–3,72 prosenttia.










  Järjestelmä | Yritys | Raajratna | Venus-ryhmä | Viraj | KEI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEPBS (8) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — | 0,50 % |
| DDS (8) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — | 0,29 % |
| AAS (8) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — | — |
| EPCGS (8) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,03 % | — |
| ECS (8) | — | — | — | — |
| FMS (8) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — | — |
| EOU (8) | — | — | 0,95 % | — |
| YHTEENSÄ | 3,72 % | 3,03 % (9) | 0,98 % (10) | 0,79 % (10) |

(49)

Sen jälkeen kun ESC-järjestelmästä saatavaa etua päätettiin olla pitämättä tukena, kuten 38–41 kappaleessa kuvataan, ja EPCGS-järjestelmästä saatavaa tukea korjattiin yhden yrityksen osalta, kuten 35 kappaleessa kuvataan, tulleja on mukautettu tarvittaessa. Perusasetuksen säännösten mukaisten lopullisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on tämän jälkeen 0,79–3,72 prosenttia.

Järjestelmä

Yritys

Raajratna

Venus-ryhmä

Viraj

KEI

DEPBS (8)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

0,50 %

DDS (8)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

0,29 %

AAS (8)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

—

EPCGS (8)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,03 %

—

ECS (8)

—

—

—

—

FMS (8)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

—

EOU (8)

—

—

0,95 %

—

YHTEENSÄ

3,72 %

3,03 % (9)

0,98 % (10)

0,79 % (10)

| (50) | Yhteistyössä toimineiden otoksen ulkopuolisten yritysten uudelleen laskettu tukimarginaali on 3,41 prosenttia. |
| --- | --- |

(50)

Yhteistyössä toimineiden otoksen ulkopuolisten yritysten uudelleen laskettu tukimarginaali on 3,41 prosenttia.

| (51) | Uudelleen laskettu koko maata koskeva tukimarginaali on 3,72 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Uudelleen laskettu koko maata koskeva tukimarginaali on 3,72 prosenttia.

4.   UNIONIN TUOTANNONALA

4.1   Unionin tuotannonala

| (52) | Jotkin käyttäjät kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitetyn unionin tuottajien määrän. Niiden mukaan tuottajien määrä oli arvioitu virheellisesti ja todellisuudessa unionin markkinoilla on vähemmän tuottajia. |
| --- | --- |

(52)

Jotkin käyttäjät kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitetyn unionin tuottajien määrän. Niiden mukaan tuottajien määrä oli arvioitu virheellisesti ja todellisuudessa unionin markkinoilla on vähemmän tuottajia.

| (53) | Komissio huomauttaa, että edellä esitettyä väitettä ei ollut perusteltu, ja vahvistaa tarkistuksen jälkeen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitetyn tiedon eli että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmisti unionissa tutkimusajanjaksolla 27 unionin tuottajaa. Määrä on vahvistettu valituksen perusteella, määrittämistä koskevassa vaiheessa ja tutkimuksen aikana. Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin unionin tuottajiin, ja niiltä saatuja tietoja käytettiin tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(53)

Komissio huomauttaa, että edellä esitettyä väitettä ei ollut perusteltu, ja vahvistaa tarkistuksen jälkeen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitetyn tiedon eli että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmisti unionissa tutkimusajanjaksolla 27 unionin tuottajaa. Määrä on vahvistettu valituksen perusteella, määrittämistä koskevassa vaiheessa ja tutkimuksen aikana. Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin unionin tuottajiin, ja niiltä saatuja tietoja käytettiin tässä tutkimuksessa.

4.2   Unionin tuotanto ja unionin tuottajia koskeva otos

| (54) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–119 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(54)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–119 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.   VAHINKO

5.1   Unionin kulutus

| (55) | Jotkin käyttäjät väittivät, että vahinkoanalyyseissä ei olisi pitänyt huomioida vuotta 2009 koskevia tietoja, koska kyseisen vuoden rahoituskriisillä oli vääristäviä vaikutuksia erityisesti unionin kulutukseen. Vaikka vuosi 2009 jätettäisiinkin analyysin ulkopuolelle, kulutussuuntaus on nousussa (+ 5 %), mikä osoittaa markkinatilanteen olevan paranemassa. Rahoituskriisin kielteiset vaikutukset otetaan huomioon väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleessa, jossa kuitenkin tultiin siihen tulokseen, että markkinatilanne oli parantunut. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(55)

Jotkin käyttäjät väittivät, että vahinkoanalyyseissä ei olisi pitänyt huomioida vuotta 2009 koskevia tietoja, koska kyseisen vuoden rahoituskriisillä oli vääristäviä vaikutuksia erityisesti unionin kulutukseen. Vaikka vuosi 2009 jätettäisiinkin analyysin ulkopuolelle, kulutussuuntaus on nousussa (+ 5 %), mikä osoittaa markkinatilanteen olevan paranemassa. Rahoituskriisin kielteiset vaikutukset otetaan huomioon väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleessa, jossa kuitenkin tultiin siihen tulokseen, että markkinatilanne oli parantunut. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.2   Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

| (56) | KEI Industriesille vahvistettu tukimarginaali on alle perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason (ks. johdanto-osan 49 kappale edellä). Sen vuoksi katsotaan, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole saanut etua tukijärjestelmistä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen vuoksi sen tuontimääriä ei laskettu Intiasta tulevan tuetun tuonnin määriin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja eli Venus-ryhmä katsoi, että tietyt tuontitapahtumat oli virheellisesti laskettu kahteen kertaan. Komissio oli samaa mieltä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kanssa, mistä syystä kyseiset tapahtumat vähennettiin Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä. Näin ollen tuetun tuonnin määrää, markkinaosuutta ja keskimääräistä hintaa tarkistettiin. |
| --- | --- |

(56)

KEI Industriesille vahvistettu tukimarginaali on alle perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason (ks. johdanto-osan 49 kappale edellä). Sen vuoksi katsotaan, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole saanut etua tukijärjestelmistä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen vuoksi sen tuontimääriä ei laskettu Intiasta tulevan tuetun tuonnin määriin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja eli Venus-ryhmä katsoi, että tietyt tuontitapahtumat oli virheellisesti laskettu kahteen kertaan. Komissio oli samaa mieltä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kanssa, mistä syystä kyseiset tapahtumat vähennettiin Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä. Näin ollen tuetun tuonnin määrää, markkinaosuutta ja keskimääräistä hintaa tarkistettiin.

| (57) | Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 11 620 | 20 038 | 25 326 | 24 415 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Markkinaosuus | 8,8 % | 10,7 % | 12,9 % | 12,4 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Lähde: | Eurostat ja kyselyvastaukset. |

(57)

Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

11 620

20 038

25 326

24 415

Indeksi (2009 = 100)

100

172

218

210

Markkinaosuus

8,8 %

10,7 %

12,9 %

12,4 %

Indeksi (2009 = 100)

100

121

146

140

Lähde:

Eurostat ja kyselyvastaukset.

| (58) | KEI Industries vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä ja myös edellä mainitun Venus-ryhmän vientitapahtumat olivat määrältään vähäisiä, mistä syystä kyseisen tuonnin vähentäminen Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä ei aiheuta muutoksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123 ja 124 kappaleessa kuvattuihin kehityssuuntauksiin. Näin ollen kyseisissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(58)

KEI Industries vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä ja myös edellä mainitun Venus-ryhmän vientitapahtumat olivat määrältään vähäisiä, mistä syystä kyseisen tuonnin vähentäminen Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä ei aiheuta muutoksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123 ja 124 kappaleessa kuvattuihin kehityssuuntauksiin. Näin ollen kyseisissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (59) | Tuetun tuonnin keskimääräinen hinta: | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 2 419 | 2 856 | 3 311 | 3 259 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Lähde: | Eurostat ja kyselyvastaukset. |

(59)

Tuetun tuonnin keskimääräinen hinta:

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

2 419

2 856

3 311

3 259

Indeksi (2009 = 100)

100

118

137

135

Lähde:

Eurostat ja kyselyvastaukset.

| (60) | Kuten edellä selitetään, KEI Industries vei tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, ja myös tiettyjen Venus-ryhmän tapahtumien poistaminen aiheutti vain vähäisiä muutoksia määrässä. KEI Industriesin tuontimäärien ja edellä mainittujen Venus-ryhmän tapahtumien poistaminen Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä ei sen vuoksi aiheuta merkittäviä muutoksia Intiasta tulevan tuetun tuonnin keskimääräisiin hintoihin tai hinnan alittavuutta koskeviin laskelmiin. Uudelleen laskettu hinnan alittavuuden marginaali on 11,7 prosenttia. Muilta osin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 128–130 kappaleessa esitetyistä huomioista tehdyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(60)

Kuten edellä selitetään, KEI Industries vei tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, ja myös tiettyjen Venus-ryhmän tapahtumien poistaminen aiheutti vain vähäisiä muutoksia määrässä. KEI Industriesin tuontimäärien ja edellä mainittujen Venus-ryhmän tapahtumien poistaminen Intiasta tulevan tuetun tuonnin kokonaismäärästä ei sen vuoksi aiheuta merkittäviä muutoksia Intiasta tulevan tuetun tuonnin keskimääräisiin hintoihin tai hinnan alittavuutta koskeviin laskelmiin. Uudelleen laskettu hinnan alittavuuden marginaali on 11,7 prosenttia. Muilta osin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 128–130 kappaleessa esitetyistä huomioista tehdyt päätelmät vahvistetaan.

| (61) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät, että ottaakseen huomioon KEI Industriesin saaman tuen vähimmäistasoa koskevat päätelmät ja tiettyjen Venus-ryhmän virheellisesti kahteen kertaan laskettujen tapahtumien poistamisen komissio oli soveltanut tuetun tuonnin suhteellista (pro rata) vähennystä ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuontimääriin. Väite perustuu väärinymmärrykseen. Komissio on soveltanut pro rata -vähennystä koko tuontimäärään, myös yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuojiin. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(61)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät, että ottaakseen huomioon KEI Industriesin saaman tuen vähimmäistasoa koskevat päätelmät ja tiettyjen Venus-ryhmän virheellisesti kahteen kertaan laskettujen tapahtumien poistamisen komissio oli soveltanut tuetun tuonnin suhteellista (pro rata) vähennystä ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuontimääriin. Väite perustuu väärinymmärrykseen. Komissio on soveltanut pro rata -vähennystä koko tuontimäärään, myös yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuojiin. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.

5.3   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (62) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan saavuttamaa tulosta olisi pidettävä kohtuullisen myönteisenä, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen talouskriisi ja se, että yhtä vahinkoindikaattoria eli markkinaosuutta lukuun ottamatta mikään muu indikaattori ei osoittanut vahingon syntymiseen. |
| --- | --- |

(62)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan saavuttamaa tulosta olisi pidettävä kohtuullisen myönteisenä, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen talouskriisi ja se, että yhtä vahinkoindikaattoria eli markkinaosuutta lukuun ottamatta mikään muu indikaattori ei osoittanut vahingon syntymiseen.

| (63) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta nousi noin 34 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin tuotantokustannukset, jotka nousivat 13 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tältä osin on syytä huomata, että tarkastelujakson alussa eli vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntihinta oli alhaisempi kuin tuotantokustannukset, ja se pystyi myymään tuotantokustannuksia korkeampaan hintaan vasta vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(63)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta nousi noin 34 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin tuotantokustannukset, jotka nousivat 13 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tältä osin on syytä huomata, että tarkastelujakson alussa eli vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntihinta oli alhaisempi kuin tuotantokustannukset, ja se pystyi myymään tuotantokustannuksia korkeampaan hintaan vasta vuodesta 2011 alkaen.

| (64) | Tutkimus osoitti, että vaikka joidenkin vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli myönteinen (tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste) tai pysyi vakaana (työllisyys), useiden muiden unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevien indikaattorien (kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) kehityssuuntaus ei ollut tyydyttävä tarkastelujaksolla. Investointeja koskeva indikaattori parani vuonna 2010 mutta laski alle vuoden 2009 tason vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Vaikka pitää paikkansa, että investointien tuotto parani vuosien 2009–2011 välillä 6,7 prosenttiin, se laski jälleen 0,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samoin kannattavuutta ja kassavirtaa koskevat indikaattorit paranivat vuoteen 2011 saakka, vaikka ne alkoivat heikentyä uudelleen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi parantua vuoden 2009 jälkeen mutta Intiasta tuleva tuettu tuonti hidasti sen elpymistä. |
| --- | --- |

(64)

Tutkimus osoitti, että vaikka joidenkin vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli myönteinen (tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste) tai pysyi vakaana (työllisyys), useiden muiden unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevien indikaattorien (kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) kehityssuuntaus ei ollut tyydyttävä tarkastelujaksolla. Investointeja koskeva indikaattori parani vuonna 2010 mutta laski alle vuoden 2009 tason vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Vaikka pitää paikkansa, että investointien tuotto parani vuosien 2009–2011 välillä 6,7 prosenttiin, se laski jälleen 0,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samoin kannattavuutta ja kassavirtaa koskevat indikaattorit paranivat vuoteen 2011 saakka, vaikka ne alkoivat heikentyä uudelleen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi parantua vuoden 2009 jälkeen mutta Intiasta tuleva tuettu tuonti hidasti sen elpymistä.

| (65) | Erään osapuolen pyynnöstä vahvistetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa esitetyt varastot koskivat otokseen kuuluneiden unionissa toimivien yritysten varastoja. |
| --- | --- |

(65)

Erään osapuolen pyynnöstä vahvistetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa esitetyt varastot koskivat otokseen kuuluneiden unionissa toimivien yritysten varastoja.

| (66) | Unionin tuotannonala väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetettu 5 prosentin tavoitevoittomarginaali on liian alhainen. Osapuoli ei perustellut väitettä riittävästi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 148 kappaleessa selitetään kyseisen voittomarginaalin valintaa koskevat perustelut, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään syytä muuttaa sitä. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitemarginaalia. |
| --- | --- |

(66)

Unionin tuotannonala väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetettu 5 prosentin tavoitevoittomarginaali on liian alhainen. Osapuoli ei perustellut väitettä riittävästi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 148 kappaleessa selitetään kyseisen voittomarginaalin valintaa koskevat perustelut, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään syytä muuttaa sitä. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitemarginaalia.

| (67) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet johtuvat suurelta osin rakenteellisista ongelmista. Sen vuoksi 5 prosentin tavoitemarginaali on epärealistinen. |
| --- | --- |

(67)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet johtuvat suurelta osin rakenteellisista ongelmista. Sen vuoksi 5 prosentin tavoitemarginaali on epärealistinen.

| (68) | On syytä muistaa, että oikeuskäytännön (11) mukaan toimielinten on vahvistettava voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli silloin kun tuettua tuontia ei esiinny. Tässä tapauksessa tällaisen analyysin tekeminen unionin tuotannonalasta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on osoittautunut mahdottomaksi seuraavista syistä. Tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalin laskemiseksi on olemassa riittävästi tietoa vasta vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2007 voittomarginaali oli 3,7 prosenttia, ja vuodesta 2008 alkaen voittomarginaali oli talous- ja rahoituskriisin seurauksena negatiivinen. Tutkimuksessa vahvistettiin valituksessa esitetty väite, jonka mukaan tuettua tuontia alkoi ilmaantua unionin markkinoille vuodesta 2007 alkaen, jolloin tuonnin määrä kasvoi vuonna 2006 toteutuneesta 17 727 tonnista 24 811,3 tonniin. Sen vuoksi toimielimet ovat vahvistaneet tavoitevoittomarginaalin sellaisilla muilla terästeollisuuden sektoreilla saavutetun tosiasiallisen voiton perusteella, joille ei ole aiheutunut vahinkoa polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista (12). |
| --- | --- |

(68)

On syytä muistaa, että oikeuskäytännön (11) mukaan toimielinten on vahvistettava voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli silloin kun tuettua tuontia ei esiinny. Tässä tapauksessa tällaisen analyysin tekeminen unionin tuotannonalasta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on osoittautunut mahdottomaksi seuraavista syistä. Tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaalin laskemiseksi on olemassa riittävästi tietoa vasta vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2007 voittomarginaali oli 3,7 prosenttia, ja vuodesta 2008 alkaen voittomarginaali oli talous- ja rahoituskriisin seurauksena negatiivinen. Tutkimuksessa vahvistettiin valituksessa esitetty väite, jonka mukaan tuettua tuontia alkoi ilmaantua unionin markkinoille vuodesta 2007 alkaen, jolloin tuonnin määrä kasvoi vuonna 2006 toteutuneesta 17 727 tonnista 24 811,3 tonniin. Sen vuoksi toimielimet ovat vahvistaneet tavoitevoittomarginaalin sellaisilla muilla terästeollisuuden sektoreilla saavutetun tosiasiallisen voiton perusteella, joille ei ole aiheutunut vahinkoa polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista (12).

5.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (69) | Tästä syystä komissio katsoo, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(69)

Tästä syystä komissio katsoo, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla.

6.   SYY-YHTEYS

6.1   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (70) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ei otettu huomioon sitä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavasta kulutuksesta vuodesta 2009 alkaen, ja että komissio ei voi olettaa, että unionin tuotannonala voi säilyttää markkinaosuutensa hamaan tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

(70)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ei otettu huomioon sitä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavasta kulutuksesta vuodesta 2009 alkaen, ja että komissio ei voi olettaa, että unionin tuotannonala voi säilyttää markkinaosuutensa hamaan tulevaisuuteen.

| (71) | Näihin väitteisiin on syytä huomauttaa, että tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiasta tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti nopeammin kuin unionin markkinoiden kulutus. Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä kasvoi 110 prosenttia samana ajanjaksona kuin kulutus kasvoi 50 prosenttia. Lisäksi tutkimus osoitti, että samalla ajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli jatkuvasti alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja että tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan 11,7 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä, vaikka unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta tiettyyn määrään asti ja se pystyi lisäämään myyntiään 40 prosentilla, se ei voinut säilyttää markkinaosuuttaan siinä määrin kuin olisi voinut olettaa markkinaolosuhteiden parantumisen ja unionin tuotannonalan vapaan tuotantokapasiteetin ansiosta. |
| --- | --- |

(71)

Näihin väitteisiin on syytä huomauttaa, että tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiasta tulevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti nopeammin kuin unionin markkinoiden kulutus. Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä kasvoi 110 prosenttia samana ajanjaksona kuin kulutus kasvoi 50 prosenttia. Lisäksi tutkimus osoitti, että samalla ajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli jatkuvasti alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja että tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan 11,7 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä, vaikka unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta tiettyyn määrään asti ja se pystyi lisäämään myyntiään 40 prosentilla, se ei voinut säilyttää markkinaosuuttaan siinä määrin kuin olisi voinut olettaa markkinaolosuhteiden parantumisen ja unionin tuotannonalan vapaan tuotantokapasiteetin ansiosta.

6.2   Muiden tekijöiden vaikutus

6.2.1   Ei-tuettu tuonti

| (72) | Jotkin osapuolet väittivät, että ei-tuetun tuonnin vaikutusta on arvioitava uudelleen, koska KEI Industriesin tukimarginaalin vahvistettiin olevan alle vähimmäistason ja koska virheellisesti kahteen kertaan lasketut tietyt Venus-ryhmän tapahtumat poistettiin analyysistä. Ne väittivät lisäksi, että ei-tuetun tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin tuetun tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(72)

Jotkin osapuolet väittivät, että ei-tuetun tuonnin vaikutusta on arvioitava uudelleen, koska KEI Industriesin tukimarginaalin vahvistettiin olevan alle vähimmäistason ja koska virheellisesti kahteen kertaan lasketut tietyt Venus-ryhmän tapahtumat poistettiin analyysistä. Ne väittivät lisäksi, että ei-tuetun tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin tuetun tuonnin hinnat.

| (73) | Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään ei-tuetun tuonnin vientimäärän ja hintojen kehitys tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin osuus oli noin kolmannes intialaisesta viennistä tutkimusajanjaksolla, ja se noudatteli samaa kehityssuuntausta kuin tuettu tuonti. | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 5 227 | 9 015 | 11 394 | 10 938 |
| Määrä (indeksi) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 268 | 2 678 | 3 105 | 3 056 |
| Keskimääräinen hinta (indeksi) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Lähde: | Kyselyvastaukset ja Eurostat. |

(73)

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään ei-tuetun tuonnin vientimäärän ja hintojen kehitys tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin osuus oli noin kolmannes intialaisesta viennistä tutkimusajanjaksolla, ja se noudatteli samaa kehityssuuntausta kuin tuettu tuonti.

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

5 227

9 015

11 394

10 938

Määrä (indeksi)

100

172

218

210

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 268

2 678

3 105

3 056

Keskimääräinen hinta (indeksi)

100

118

137

135

Lähde:

Kyselyvastaukset ja Eurostat.

| (74) | On totta, että ei-tuetun tuonnin hinnat ovat alhaisemmat kuin tuetun tuonnin hinnat. Ei-tuetun tuonnin määrä on kuitenkin vain kolmannes tuetun tuonnin määrästä. Tästä syystä ei-tuetun tuonnin aiheuttama vahinko ei poista syy-yhteyttä Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(74)

On totta, että ei-tuetun tuonnin hinnat ovat alhaisemmat kuin tuetun tuonnin hinnat. Ei-tuetun tuonnin määrä on kuitenkin vain kolmannes tuetun tuonnin määrästä. Tästä syystä ei-tuetun tuonnin aiheuttama vahinko ei poista syy-yhteyttä Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä.

6.2.2   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (75) | Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja ja Intian viranomaiset toistivat väitteensä, että Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen ja että Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan aliarvioitiin. |
| --- | --- |

(75)

Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja ja Intian viranomaiset toistivat väitteensä, että Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen ja että Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan aliarvioitiin.

| (76) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 170 kappaleessa todetaan, ei tutkimuksen käynnistysvaiheessa eikä myöskään loppuvaiheessa ollut näyttöä tuista, joiden perusteella olisi ollut asianmukaista käynnistää tukien vastainen tutkimus Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu, ja se on hylättävä. |
| --- | --- |

(76)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 170 kappaleessa todetaan, ei tutkimuksen käynnistysvaiheessa eikä myöskään loppuvaiheessa ollut näyttöä tuista, joiden perusteella olisi ollut asianmukaista käynnistää tukien vastainen tutkimus Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin osalta. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu, ja se on hylättävä.

| (77) | Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kehityssuuntaus oli kuitenkin tarkastelujaksolla nouseva, ja sen markkinaosuus nousi 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleessa todetaan. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. Sen vuoksi tutkittiin uudelleen, oliko Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja poistiko se syy-yhteyden vahingon ja Intiasta tulevan tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(77)

Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kehityssuuntaus oli kuitenkin tarkastelujaksolla nouseva, ja sen markkinaosuus nousi 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleessa todetaan. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. Sen vuoksi tutkittiin uudelleen, oliko Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja poistiko se syy-yhteyden vahingon ja Intiasta tulevan tuonnin väliltä.

| (78) | Käynnistysvaiheessa saatavilla olleiden tietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoima oli erilainen ja markkinoilla olevien kiinalaisten tuotteiden tuotesegmentit olivat erilaiset kuin unionin tuotannonalan myymien tuotteiden tai Intiasta peräisin olevien, unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden. |
| --- | --- |

(78)

Käynnistysvaiheessa saatavilla olleiden tietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoima oli erilainen ja markkinoilla olevien kiinalaisten tuotteiden tuotesegmentit olivat erilaiset kuin unionin tuotannonalan myymien tuotteiden tai Intiasta peräisin olevien, unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden.

| (79) | Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen komissiolle esitettiin useita väitteitä, joiden mukaan kiinalainen halpatuonti tutkimusajanjaksolla mahdollisesti poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(79)

Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen komissiolle esitettiin useita väitteitä, joiden mukaan kiinalainen halpatuonti tutkimusajanjaksolla mahdollisesti poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (80) | Tutkimuksen kohteena olevia kahta CN-koodia koskevien tuontitilastojen perusteella tehtiin analyysi, joka osoitti, että 29 prosenttia Kiinan kansantasavallasta tulevasta tuonnista tapahtui markkinoiden alatasolla (CN-koodi 7223 00 99). Tämä selittää osaksi sen, miksi kyseisen tuonnin hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan tai intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. CN-koodia 7223 00 99 koskevat tilastot osoittavat myös, että kiinalaisten tuottajien asiakkaat olivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa unionin tuotannonalalla ei juurikaan ole tuotantoa.









  Keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Lähde: | Eurostat. |

(80)

Tutkimuksen kohteena olevia kahta CN-koodia koskevien tuontitilastojen perusteella tehtiin analyysi, joka osoitti, että 29 prosenttia Kiinan kansantasavallasta tulevasta tuonnista tapahtui markkinoiden alatasolla (CN-koodi 7223 00 99). Tämä selittää osaksi sen, miksi kyseisen tuonnin hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan tai intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. CN-koodia 7223 00 99 koskevat tilastot osoittavat myös, että kiinalaisten tuottajien asiakkaat olivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa unionin tuotannonalalla ei juurikaan ole tuotantoa.

Keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Lähde:

Eurostat.

| (81) | CN-koodin 7223 00 19 osalta PCN-koodin perusteella tehty analyysi osoitti, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset tuottajat kilpailivat lähinnä markkinoiden ylätasolla, jossa hinnat saattavat olla jopa neljä kertaa suuremmat kuin saman CN-koodin alatasolla (13). Lisäksi tutkimus osoitti, että yleensä hintojen vaihtelu liittyy tuotelajiin ja nikkelipitoisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että kiinalaiset viejät myyvät unionin markkinoilla enimmäkseen kyseiseen CN-koodiin luokiteltavia huonompilaatuisia tuotelajeja. Sen vuoksi tuotevalikoima on merkittävä tekijä arvioitaessa Kiinasta tulevaa tuontia. |
| --- | --- |

(81)

CN-koodin 7223 00 19 osalta PCN-koodin perusteella tehty analyysi osoitti, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset tuottajat kilpailivat lähinnä markkinoiden ylätasolla, jossa hinnat saattavat olla jopa neljä kertaa suuremmat kuin saman CN-koodin alatasolla (13). Lisäksi tutkimus osoitti, että yleensä hintojen vaihtelu liittyy tuotelajiin ja nikkelipitoisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että kiinalaiset viejät myyvät unionin markkinoilla enimmäkseen kyseiseen CN-koodiin luokiteltavia huonompilaatuisia tuotelajeja. Sen vuoksi tuotevalikoima on merkittävä tekijä arvioitaessa Kiinasta tulevaa tuontia.

| (82) | Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hintatasosta on syytä huomauttaa, että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta pysyi korkeampana kuin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuetun tuonnin hinta, kuten voidaan todeta seuraavasta taulukosta, jossa esitetään CN-koodiin 7223 00 19 luokitellun intialaisen tuetun tuonnin keskimääräinen hinta.










  Keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 73 320 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Lähde: | Eurostat. |

(82)

Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hintatasosta on syytä huomauttaa, että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta pysyi korkeampana kuin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuetun tuonnin hinta, kuten voidaan todeta seuraavasta taulukosta, jossa esitetään CN-koodiin 7223 00 19 luokitellun intialaisen tuetun tuonnin keskimääräinen hinta.

Keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso + 1

73 320 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Lähde:

Eurostat.

| (83) | Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta laski ensimmäisen kerran alle intialaisen tuetun tuonnin hinnan tutkimusajanjaksolla. Tämän seikan katsottiin kuitenkin olevan luonteeltaan väliaikainen, sillä Kiinan hintataso nousi tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna ja oli jälleen korkeampi kuin Intian hintataso. |
| --- | --- |

(83)

Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta laski ensimmäisen kerran alle intialaisen tuetun tuonnin hinnan tutkimusajanjaksolla. Tämän seikan katsottiin kuitenkin olevan luonteeltaan väliaikainen, sillä Kiinan hintataso nousi tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna ja oli jälleen korkeampi kuin Intian hintataso.

| (84) | Lisäksi Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrien vertailu osoitti, että minä tahansa ajankohtana tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti oli paljon vähäisempää kuin Intiasta tuleva tuonti. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä oli vähemmän kuin puolet Intiasta tulevasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrien vertailu osoitti, että minä tahansa ajankohtana tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti oli paljon vähäisempää kuin Intiasta tuleva tuonti. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä oli vähemmän kuin puolet Intiasta tulevasta kokonaistuonnista.

| (85) | Edellä esitetyn perusteella todetaan, että tutkimusajanjaksolla merkittävä osuus kiinalaisesta tuonnista käsitti erilaisia tuotteita kuin unionin tuotannonalan tuotevalikoima ja niiden suora kilpailu unionin tuotannonalan valmistamien ja myymien tuotteiden kanssa oli vähäistä. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitetyn perusteella todetaan, että tutkimusajanjaksolla merkittävä osuus kiinalaisesta tuonnista käsitti erilaisia tuotteita kuin unionin tuotannonalan tuotevalikoima ja niiden suora kilpailu unionin tuotannonalan valmistamien ja myymien tuotteiden kanssa oli vähäistä.

| (86) | Sen vuoksi Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti ei voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleen päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(86)

Sen vuoksi Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti ei voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleen päätelmät vahvistetaan.

6.2.3   Kilpailu muiden unionin tuottajien taholta

| (87) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajien huono taloudellinen tulos voisi johtua sellaisten muiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta, jotka eivät olleet osallisia valituksessa tai jotka eivät ilmaisseet tukeaan tutkimuksen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(87)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajien huono taloudellinen tulos voisi johtua sellaisten muiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta, jotka eivät olleet osallisia valituksessa tai jotka eivät ilmaisseet tukeaan tutkimuksen alkuvaiheessa.

| (88) | Muiden unionin tuottajien markkinaosuus kehittyi seuraavasti: | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Muiden unionin tuottajien markkinaosuus | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Lähde: | Valitus. |

(88)

Muiden unionin tuottajien markkinaosuus kehittyi seuraavasti:

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeksi (2009 = 100)

100

160

158

158

Muiden unionin tuottajien markkinaosuus

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Lähde:

Valitus.

| (89) | Niiden unionin tuottajien, jotka eivät osallistuneet valitukseen ja jotka eivät erityisesti tukeneet tutkimusta, osuus koko unionin myynnistä oli 44 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. Niiden myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuoden 2009 arvioiduista 34 926 tonnista 55 124 tonniin. Tämä kasvu on kuitenkin varsin vaatimaton verrattuna Intiasta tulevan tuonnin kasvuun (+ 110 prosenttia) samalla ajanjaksolla. Lisäksi kyseisten unionin tuottajien markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, eikä saatu mitään näyttöä siitä, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisemmat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien hinnat. Sen vuoksi todetaan, että niiden myynti unionin markkinoilla ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(89)

Niiden unionin tuottajien, jotka eivät osallistuneet valitukseen ja jotka eivät erityisesti tukeneet tutkimusta, osuus koko unionin myynnistä oli 44 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. Niiden myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuoden 2009 arvioiduista 34 926 tonnista 55 124 tonniin. Tämä kasvu on kuitenkin varsin vaatimaton verrattuna Intiasta tulevan tuonnin kasvuun (+ 110 prosenttia) samalla ajanjaksolla. Lisäksi kyseisten unionin tuottajien markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, eikä saatu mitään näyttöä siitä, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisemmat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien hinnat. Sen vuoksi todetaan, että niiden myynti unionin markkinoilla ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

6.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (90) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 176–179 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(90)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 176–179 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.   UNIONIN ETU

7.1   Yleisiä näkökohtia

| (91) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 180 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(91)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 180 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.2   Unionin tuotannonalan etu

| (92) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 181–188 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(92)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 181–188 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.3   Käyttäjien etu

| (93) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjien järjestö ottivat komissioon yhteyttä ja ilmaisivat kiinnostuksensa tehdä tutkimuksessa yhteistyötä. Pyynnön seurauksena niille lähetettiin kyselylomakkeet huhtikuussa 2013. Vain kaksi käyttäjä kuitenkin palautti asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen; kaiken kaikkiaan yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli 12 prosenttia Intiasta tulevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla ja 2,5 prosenttia koko unionin kulutuksesta. Toimenpiteiden taloudellista vaikutusta käyttäjiin arvioitiin uudelleen kyselyvastauksista saadun uuden tiedon perusteella, ja kahden käyttäjän toimipaikkaan tehtiin tarkastuskäynti toimitettujen tietojen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(93)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjien järjestö ottivat komissioon yhteyttä ja ilmaisivat kiinnostuksensa tehdä tutkimuksessa yhteistyötä. Pyynnön seurauksena niille lähetettiin kyselylomakkeet huhtikuussa 2013. Vain kaksi käyttäjä kuitenkin palautti asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen; kaiken kaikkiaan yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli 12 prosenttia Intiasta tulevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla ja 2,5 prosenttia koko unionin kulutuksesta. Toimenpiteiden taloudellista vaikutusta käyttäjiin arvioitiin uudelleen kyselyvastauksista saadun uuden tiedon perusteella, ja kahden käyttäjän toimipaikkaan tehtiin tarkastuskäynti toimitettujen tietojen tarkistamiseksi.

| (94) | Käyttäjät väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa esitetty 9 prosentin kannattavuustaso on liian korkea eikä koske käyttäjien tuotannonalaa. Uusien kyselyvastausten saamisen jälkeen kaikkien yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannattavuus laskettiin uudelleen ja vahvistettiin 2 prosentiksi liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(94)

Käyttäjät väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa esitetty 9 prosentin kannattavuustaso on liian korkea eikä koske käyttäjien tuotannonalaa. Uusien kyselyvastausten saamisen jälkeen kaikkien yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannattavuus laskettiin uudelleen ja vahvistettiin 2 prosentiksi liikevaihdosta.

| (95) | Lisäksi todettiin, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista hankinnoista keskimäärin 44 prosenttia oli peräisin Intiasta ja että Intia oli kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän yksinomainen toimituslähde. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihdosta keskimäärin 14 prosenttia muodostui tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi todettiin, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista hankinnoista keskimäärin 44 prosenttia oli peräisin Intiasta ja että Intia oli kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän yksinomainen toimituslähde. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien liikevaihdosta keskimäärin 14 prosenttia muodostui tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden liikevaihdosta.

| (96) | Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen Intiasta aiempia vastaavia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden osalta tarkoittaisi noin 0,25–1,75 prosenttiyksikön laskua. |
| --- | --- |

(96)

Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen Intiasta aiempia vastaavia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden osalta tarkoittaisi noin 0,25–1,75 prosenttiyksikön laskua.

| (97) | Komissio huomioi, että vaikutus on merkittävämpi yksittäisissä tapauksissa niille käyttäjille, joiden tuonti tapahtuu kokonaan Intiasta. Tällaisia käyttäjiä on kuitenkin varsin vähän (kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää). Niillä on myös mahdollisuus pyytää tulleista hyvitystä perusasetuksen 21 artiklan nojalla, mikäli kaikki tällaista hyvitystä koskevat edellytykset täyttyvät ja edellyttäen, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja toimii yhteistyössä. |
| --- | --- |

(97)

Komissio huomioi, että vaikutus on merkittävämpi yksittäisissä tapauksissa niille käyttäjille, joiden tuonti tapahtuu kokonaan Intiasta. Tällaisia käyttäjiä on kuitenkin varsin vähän (kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää). Niillä on myös mahdollisuus pyytää tulleista hyvitystä perusasetuksen 21 artiklan nojalla, mikäli kaikki tällaista hyvitystä koskevat edellytykset täyttyvät ja edellyttäen, että intialainen vientiä harjoittava tuottaja toimii yhteistyössä.

| (98) | Jotkin käyttäjät toistivat huolensa siitä, että toimenpiteet vaikuttaisivat tietyntyyppisiin lankoihin, joita ei valmisteta Euroopassa eli nk. sarjaan 200, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 194 kappaleessa todetaan. Käyttäjien mukaan tuotannon puuttuminen unionista johtuu vähäisestä kysynnästä ja tuotantoprosessin erityispiirteistä. |
| --- | --- |

(98)

Jotkin käyttäjät toistivat huolensa siitä, että toimenpiteet vaikuttaisivat tietyntyyppisiin lankoihin, joita ei valmisteta Euroopassa eli nk. sarjaan 200, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 194 kappaleessa todetaan. Käyttäjien mukaan tuotannon puuttuminen unionista johtuu vähäisestä kysynnästä ja tuotantoprosessin erityispiirteistä.

| (99) | Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala valmistaa tämäntyyppisiä ruostumattomia teräslankoja ja että niiden osuus unionin markkinoista on vähäinen. Käyttäjät voivat myös hankkia tuotetta muista lähteistä sellaisista maista, joiden tuontiin ei sovelleta polkumyynnin tai tuen vastaisia toimenpiteitä. Lisäksi kahdelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettiin 0 prosentin tasoitustulli, joten niiden tarjontaan toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä vaikutuksia. Myös muita ruostumattomien teräslankojen lajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei voi olla merkittäviä vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin käyttäjiin. Sen vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala valmistaa tämäntyyppisiä ruostumattomia teräslankoja ja että niiden osuus unionin markkinoista on vähäinen. Käyttäjät voivat myös hankkia tuotetta muista lähteistä sellaisista maista, joiden tuontiin ei sovelleta polkumyynnin tai tuen vastaisia toimenpiteitä. Lisäksi kahdelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettiin 0 prosentin tasoitustulli, joten niiden tarjontaan toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä vaikutuksia. Myös muita ruostumattomien teräslankojen lajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei voi olla merkittäviä vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin käyttäjiin. Sen vuoksi väite hylätään.

| (100) | Jotkin käyttäjät huomauttivat, että unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen toimitusaika on pidempi kuin intialaisten toimittajien tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusaika. Elinkeinonharjoittajien ja kauppiaiden mahdollisuus varastoida tuotteita ja pitää niitä helposti saatavilla ei kuitenkaan heikennä tuetun tuonnin kielteisistä vaikutuksista saatua tosiasiallista näyttöä. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(100)

Jotkin käyttäjät huomauttivat, että unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen toimitusaika on pidempi kuin intialaisten toimittajien tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusaika. Elinkeinonharjoittajien ja kauppiaiden mahdollisuus varastoida tuotteita ja pitää niitä helposti saatavilla ei kuitenkaan heikennä tuetun tuonnin kielteisistä vaikutuksista saatua tosiasiallista näyttöä. Näin ollen väite hylätään.

| (101) | Vaikka Intiasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet vaikuttavat joihinkin käyttäjiin kielteisemmin kuin toisiin, edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että unionin markkinoiden tasapaino hyötyy toimenpiteiden käyttöönotosta. Erityisesti katsotaan, että tasapuolisten kilpailuedellytysten palauttaminen unionin markkinoille mahdollistaa sen, että unionin tuotannonala voi sovittaa hinnat tuotantokustannuksiin, säilyttää tuotannon ja työvoiman, saada takaisin menetettyä markkinaosuutta ja hyötyä nykyistä suuremmista mittakaavaeduista. Näin tuotannonalan pitäisi pystyä saavuttamaan kohtuullinen voittomarginaali, jonka avulla se voi toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Samalla tuotannonala voi parantaa yleistä taloudellista tilannettaan. Lisäksi tutkimus osoitti, että toimenpiteillä on jonkin verran vaikutusta käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteistä saatava hyöty unionin markkinoilla on suurempi kuin sen vaikutukset tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin. |
| --- | --- |

(101)

Vaikka Intiasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet vaikuttavat joihinkin käyttäjiin kielteisemmin kuin toisiin, edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että unionin markkinoiden tasapaino hyötyy toimenpiteiden käyttöönotosta. Erityisesti katsotaan, että tasapuolisten kilpailuedellytysten palauttaminen unionin markkinoille mahdollistaa sen, että unionin tuotannonala voi sovittaa hinnat tuotantokustannuksiin, säilyttää tuotannon ja työvoiman, saada takaisin menetettyä markkinaosuutta ja hyötyä nykyistä suuremmista mittakaavaeduista. Näin tuotannonalan pitäisi pystyä saavuttamaan kohtuullinen voittomarginaali, jonka avulla se voi toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Samalla tuotannonala voi parantaa yleistä taloudellista tilannettaan. Lisäksi tutkimus osoitti, että toimenpiteillä on jonkin verran vaikutusta käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteistä saatava hyöty unionin markkinoilla on suurempi kuin sen vaikutukset tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.

7.4   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (102) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 197–199 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(102)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 197–199 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.5   Unionin etua koskevat päätelmät

| (103) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 200 ja 201 kappaleessa esitetty arviointi vahvistetaan. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 200 ja 201 kappaleessa esitetty arviointi vahvistetaan.

8.   LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

8.1   Vahingon korjaava taso

| (104) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 203–206 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(104)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 203–206 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

8.2   Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä

| (105) | KEI Industriesille ei laskettu yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska yrityksen lopullinen tukimarginaali oli vähimmäistasoa, kuten edellä 49 kappaleessa todettiin. |
| --- | --- |

(105)

KEI Industriesille ei laskettu yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska yrityksen lopullinen tukimarginaali oli vähimmäistasoa, kuten edellä 49 kappaleessa todettiin.

| (106) | Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(106)

Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä vahvistetaan.

8.3   Lopulliset toimenpiteet

| (107) | Edellä esitetyn ja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan tuetusta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua tukimarginaalia. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn ja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan tuetusta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua tukimarginaalia.

| (108) | Sen vuoksi tasoitustullit vahvistettiin vertailemalla vahinkomarginaaleja ja tukimarginaaleja. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:








  Yritys | Tukimarginaali | Vahinkomarginaali | Tasoitustulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries | 3,7 % | 17,2 % | 3,7 % |
| Venus-ryhmä | 3,0 % | 23,4 % | 3,0 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 0,9 % | Ei sovelleta | 0,0 % |
| KEI Industries Limited | 0,7 % | Ei sovelleta | 0,0 % |
| Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset | 3,4 % | 19,3 % | 3,4 % |
| Kaikki muut yritykset | 3,7 % | 23,4 % | 3,7 % |

(108)

Sen vuoksi tasoitustullit vahvistettiin vertailemalla vahinkomarginaaleja ja tukimarginaaleja. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:

Yritys

Tukimarginaali

Vahinkomarginaali

Tasoitustulli

Raajratna Metal Industries

3,7 %

17,2 %

3,7 %

Venus-ryhmä

3,0 %

23,4 %

3,0 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

0,9 %

Ei sovelleta

0,0 %

KEI Industries Limited

0,7 %

Ei sovelleta

0,0 %

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset

3,4 %

19,3 %

3,4 %

Kaikki muut yritykset

3,7 %

23,4 %

3,7 %

| (109) | Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(109)

Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (110) | Kaikki yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta annettua asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(110)

Kaikki yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta annettua asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

8.4   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

| (111) | Koska todetut tukimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina, |
| --- | --- |

(111)

Koska todetut tukimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Intiasta peräisin olevaa ruostumatonta teräslankaa, jonka painosta

| i) | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- |

i)

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| ii) | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

ii)

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 3,7 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 0,0 | B780 |
| KEI Industries Limited, New Delhi | 0,0 | B925 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 3,4 | |
| Kaikki muut yritykset | 3,7 | B999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

3,7

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,0

B777

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

0,0

B780

KEI Industries Limited, New Delhi

0,0

B925

Liitteessä luetellut yritykset

3,4

Kaikki muut yritykset

3,7

B999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti asetuksen (EU) N:o 419/2013 mukaisesti väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan, jonka painosta

| i) | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- |

i)

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| ii) | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

ii)

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99,

tuonnissa. Lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 419/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa

2

(EUVL L 126, 8.5.2013, s. 19).

(3)  Komission asetus (EU) N:o 418/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa

3

(EUVL L 126, 8.5.2013, s. 1).

(4)  EUVL C 240, 10.8.2012, s. 6.

4

(5)  Asia C-595/11, Steinel, (Kok. 2013), ei vielä julkaistu, 44 kohta.

5

(6)  Asia T-170/94, Shanghai Bicycle, Kok. 1997, s. II-1383, 64 kohta.

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).

7

(8)  Tähdellä merkityt tuet ovat vientitukia.

8

(9)  Tukimarginaali yhteensä ryhmän konsolidoidun laskelman perusteella.

9

(10)  Vähimmäistaso.

10

(11)  Asia T-210/95, European Fertilizer Manufacturer’s Association (EFMA) v. Euroopan unionin neuvosto, Kok. 1999, s. II-3291, kohta 60.

11

(12)  Neuvoston asetus (EY) N:o 383/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 118, 13.5.2009, s. 1); komission asetus (EU) N:o 1071/2012, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa (EUVL L 318, 15.11.2012, s. 10); komission asetus (EU) N:o 845/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 33).

12

(13)  On kuitenkin syytä huomata, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös markkinoiden alatasolla, joskin vähäisemmässä määrin.

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

14

---

LIITE

YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET OTOKSEN ULKOPUOLISET INTIALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

| Yrityksen nimi | Kaupunki | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra | B781 |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan | B781 |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana | B931 |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra | B932 |
| Mukand Ltd | Thane | B781 |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra | B933 |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat | B781 |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Taric-lisäkoodi

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

B781

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

B781

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

B781

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

B781

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

B781

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

B931

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai, Maharashtra

B781

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

B932

Mukand Ltd

Thane

B781

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

B933

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

B781

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 862/2013,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2013,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Casatella Trevigiana (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EU) N:o 1151/2012 tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EU) N:o 1151/2012 tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2).

| (2) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 487/2008 (3) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Casatella Trevigiana” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 487/2008 (3) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Casatella Trevigiana” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (3) | Koska kyseessä ei ole vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu mainitun asetuksen 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska kyseessä ei ole vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu mainitun asetuksen 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän asetuksen liitteessä olevaa nimitystä koskeva eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUVL L 143, 3.6.2008, s. 12.

3

(4)  EUVL C 322, 24.10.2012, s. 4.

4

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3   Juustot

ITALIA

Casatella Trevigiana (SAN)

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 863/2013,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2013,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti edelleen kolmen kuukauden ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat antaneet tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamia sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tuote (ns. reaaliaikainen kellomoduuli), joka koostuu integroidusta monoliittipiiristä ja kvartsioskillaattorista, jotka on liitetty toisiinsa metallikehykseen ja suljettu muovikoteloon, jonka mitat ovat noin 10 × 7 × 3 mm.
  Tuote toimii värähdystaajuudella 32,768 kHz ja syöttöjännitteellä 2,7–3,6 V. Siinä on digitaalinen lähtösignaali.
  Tuotetta käytetään eri laitteissa kellosignaalin lähteenä aikavälien märittämiseksi.

   (1) Ks. kuva. | 9114 90 00 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XVI jakson 1 huomautuksen n alakohdan ja CN-koodien 9114 ja 9114 90 00 nimiketekstien mukasesti.
  Koska tuotteessa on sekä integroitu monoliittipiiri että kvartsioskillaattori, se ei täytä 85 ryhmän 8 huomautuksen b alakohdan vaatimuksia. Näin ollen luokittelu nimikkeeseen 8542 ei tule kyseeseen.
  Tuote lähettää kellosignaalin aikavälien määrittämiseksi, mikä on 91 ryhmään kuuluva toiminto.
  Luokittelu nimikkeeseen 9110 ei myöskään tule kyseeseen, koska tuotteessa ei ole kaikkia tarvittavia osia, jotta sitä voitaisiin pitää epätäydellisenä kellokoneistona, ja koska sitä ei ole koottu (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9110, kolmas kappale).
  Sen vuoksi tuote on luokiteltava CN-koodiin 9114 90 00 muuksi kellonosaksi (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9114, A kohta, 8 alakohta). |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tuote (ns. reaaliaikainen kellomoduuli), joka koostuu integroidusta monoliittipiiristä ja kvartsioskillaattorista, jotka on liitetty toisiinsa metallikehykseen ja suljettu muovikoteloon, jonka mitat ovat noin 10 × 7 × 3 mm.

Tuote toimii värähdystaajuudella 32,768 kHz ja syöttöjännitteellä 2,7–3,6 V. Siinä on digitaalinen lähtösignaali.

Tuotetta käytetään eri laitteissa kellosignaalin lähteenä aikavälien märittämiseksi.

(1) Ks. kuva.

9114 90 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XVI jakson 1 huomautuksen n alakohdan ja CN-koodien 9114 ja 9114 90 00 nimiketekstien mukasesti.

Koska tuotteessa on sekä integroitu monoliittipiiri että kvartsioskillaattori, se ei täytä 85 ryhmän 8 huomautuksen b alakohdan vaatimuksia. Näin ollen luokittelu nimikkeeseen 8542 ei tule kyseeseen.

Tuote lähettää kellosignaalin aikavälien määrittämiseksi, mikä on 91 ryhmään kuuluva toiminto.

Luokittelu nimikkeeseen 9110 ei myöskään tule kyseeseen, koska tuotteessa ei ole kaikkia tarvittavia osia, jotta sitä voitaisiin pitää epätäydellisenä kellokoneistona, ja koska sitä ei ole koottu (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9110, kolmas kappale).

Sen vuoksi tuote on luokiteltava CN-koodiin 9114 90 00 muuksi kellonosaksi (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9114, A kohta, 8 alakohta).

Image

---

(1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 864/2013,

annettu 6 päivänä syyskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 29,8 |
| ZZ | 29,8 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 124,0 |
| ZZ | 124,0 |
| 0805 50 10 | AR | 109,7 |
| CL | 126,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 120,7 |
| ZA | 124,0 |
| ZZ | 110,9 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,2 |
| IL | 162,2 |
| TR | 143,0 |
| ZA | 168,3 |
| ZZ | 168,2 |
| 0808 10 80 | AR | 155,4 |
| BR | 103,3 |
| CL | 135,2 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 133,1 |
| US | 147,8 |
| ZA | 115,0 |
| ZZ | 122,4 |
| 0808 30 90 | AR | 160,7 |
| CN | 84,1 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 138,4 |
| ZZ | 130,2 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,7 |
| MK | 50,9 |
| XS | 55,5 |
| ZZ | 52,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

29,8

ZZ

29,8

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

124,0

ZZ

124,0

0805 50 10

AR

109,7

CL

126,2

TR

74,0

UY

120,7

ZA

124,0

ZZ

110,9

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,2

IL

162,2

TR

143,0

ZA

168,3

ZZ

168,2

0808 10 80

AR

155,4

BR

103,3

CL

135,2

CN

67,2

NZ

133,1

US

147,8

ZA

115,0

ZZ

122,4

0808 30 90

AR

160,7

CN

84,1

TR

137,4

ZA

138,4

ZZ

130,2

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

BA

50,7

MK

50,9

XS

55,5

ZZ

52,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/21

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/446/YUTP,

annettu 6 päivänä syyskuuta 2013,

Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/452/YUTP (1), jolla jatkettiin 15 päivänä syyskuuta 2008 hyväksytyllä yhteisellä toiminnalla 2008/736/YUTP (2) perustettua Georgiassa toteutettavaa Euroopan unionin tarkkailuoperaatiota, EUMM Georgiaa, jäljempänä ’EUMM Georgia’ tai ’operaatio’. Päätöksen 2010/452/YUTP voimassaolo päättyy 14 päivänä syyskuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/452/YUTP (1), jolla jatkettiin 15 päivänä syyskuuta 2008 hyväksytyllä yhteisellä toiminnalla 2008/736/YUTP (2) perustettua Georgiassa toteutettavaa Euroopan unionin tarkkailuoperaatiota, EUMM Georgiaa, jäljempänä ’EUMM Georgia’ tai ’operaatio’. Päätöksen 2010/452/YUTP voimassaolo päättyy 14 päivänä syyskuuta 2013.

| (2) | EUMM Georgian voimassaoloa olisi jatkettava edelleen 15 kuukaudella sen nykyisen toimeksiannon pohjalta. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgian voimassaoloa olisi jatkettava edelleen 15 kuukaudella sen nykyisen toimeksiannon pohjalta.

| (3) | Operaatio toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(3)

Operaatio toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2010/452/YUTP seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”1 a.   Operaation johtaja edustaa operaatiota. Operaation johtaja voi siirtää hallintotehtäviä henkilöstö- ja rahoitusasioissa operaation henkilöstön jäsenille, jotka toimivat hänen alaisuudessaan.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a.   Operaation johtaja edustaa operaatiota. Operaation johtaja voi siirtää hallintotehtäviä henkilöstö- ja rahoitusasioissa operaation henkilöstön jäsenille, jotka toimivat hänen alaisuudessaan.”

| b) | kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 4 kohta.

| 2) | Korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUMM Georgian ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään EUMM Georgian ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”13 a artikla
  Oikeudelliset järjestelyt
  EUMM Georgialla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa varoja ja maksaa velkojaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”13 a artikla

Oikeudelliset järjestelyt

EUMM Georgialla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa varoja ja maksaa velkojaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän päätöksen täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.”

| 4) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:
  ”14 artikla
  Rahoitusjärjestelyt
  1.   Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 26 600 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2010 ja 14 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana.
  Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 23 900 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2011 ja 14 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.
  Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 20 900 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2012 ja 14 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana.
  Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 26 650 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2013 ja 14 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana.
  2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
  3.   Kolmansien valtioiden, isäntävaltion ja naapurimaiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. Operaatio voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EUMM Georgian tarvitsemien laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista.
  4.   EUMM Georgia vastaa operaation talousarvion toteuttamisesta. Operaatio allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.
  5.   EUMM Georgia vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 15 päivästä syyskuuta 2013 alkaen lukuun ottamatta mahdollisia vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on vastuussa.
  6.   Rahoitusjärjestelyissä otetaan huomioon 5, 6 ja 9 artiklassa säädetty johtamisjärjestely ja EUMM Georgian operatiiviset vaatimukset, mukaan lukien laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.
  7.   Menot ovat rahoituskelpoisia tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 26 600 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2010 ja 14 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana.

Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 23 900 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2011 ja 14 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.

Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 20 900 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2012 ja 14 päivän syyskuuta 2013 välisenä aikana.

Operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 26 650 000 euroa 15 päivän syyskuuta 2013 ja 14 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana.

2.   Kaikkia menoja hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

3.   Kolmansien valtioiden, isäntävaltion ja naapurimaiden kansalaisille annetaan mahdollisuus osallistua sopimuksia koskeviin tarjouskilpailuihin. Operaatio voi komission hyväksynnän saatuaan sopia jäsenvaltioiden, osallistuvien kolmansien valtioiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa teknisistä järjestelyistä, jotka koskevat EUMM Georgian tarvitsemien laitteiden ja palvelujen toimittamista ja toimitilojen tarjoamista.

4.   EUMM Georgia vastaa operaation talousarvion toteuttamisesta. Operaatio allekirjoittaa tätä koskevan sopimuksen komission kanssa.

5.   EUMM Georgia vastaa toimeksiannon täytäntöönpanosta aiheutuvista vaatimuksista ja velvoitteista 15 päivästä syyskuuta 2013 alkaen lukuun ottamatta mahdollisia vaatimuksia, jotka liittyvät operaation johtajan vakaviin väärinkäytöksiin, joista hän on vastuussa.

6.   Rahoitusjärjestelyissä otetaan huomioon 5, 6 ja 9 artiklassa säädetty johtamisjärjestely ja EUMM Georgian operatiiviset vaatimukset, mukaan lukien laitteiden yhteensopivuus ja operaation ryhmien yhteistoimintakyky.

7.   Menot ovat rahoituskelpoisia tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.”

| 5) | Korvataan 18 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Sen voimassaolo päättyy 14 päivänä joulukuuta 2014.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 18 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sen voimassaolo päättyy 14 päivänä joulukuuta 2014.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Sitä sovelletaan 15 päivästä syyskuuta 2013.

Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 213, 13.8.2010, s. 43.

1

(2)  EUVL L 248, 17.9.2008, s. 26.

2

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2013,

päätöksen 2011/278/EU 18 artiklan 2 kohdan mukaisesta vakiokapasiteetin käyttökertoimesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/447/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY (1) muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja erityisesti sen 10 a artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta jäsenvaltiot voivat määrittää komission päätöksen 2011/278/EU (2) 18 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti uusien osallistujalaitosten tuotantotasot direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan h kohdan mukaisesti, komission on määritettävä ja julkaistava vakiokapasiteetin käyttökertoimet. |
| --- | --- |

(1)

Jotta jäsenvaltiot voivat määrittää komission päätöksen 2011/278/EU (2) 18 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti uusien osallistujalaitosten tuotantotasot direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan h kohdan mukaisesti, komission on määritettävä ja julkaistava vakiokapasiteetin käyttökertoimet.

| (2) | Jäsenvaltioiden on määritettävä näiden laitosten tuotantotasot, jotta voidaan laskea ilmaisjakoon oikeutetuille uusille osallistujalaitoksille maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä kaudella 2013–2020. Tässä yhteydessä tarvitaan vakiokapasiteetin käyttökerrointa, jotta voidaan määrittää tuotteeseen liittyvä tuotantotaso tuotteille, joille on määritetty tuotteen vertailuarvo päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Uusien osallistujalaitosten osalta, lukuun ottamatta laitoksia, jotka ovat sellaisia huomattavan kapasiteetin laajennuksen johdosta, tuotantotaso on määritettävä kertomalla päätöksen 2011/278/EU 17 artiklan 4 kohdan mukaan määritetty tuotteen tuotannon asetettu alkukapasiteetti vakiokapasiteetin käyttökertoimella. Niiden laitosten osalta, joiden kapasiteettia on laajennettu tai vähennetty merkittävästi, jäsenvaltioiden on käytettävä vakiokapasiteetin käyttökerrointa, kun määritetään kyseessä olevan laitoksen osan lisätyn tai vähennetyn kapasiteetin osalta tuotteeseen liittyvä tuotantotaso. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden on määritettävä näiden laitosten tuotantotasot, jotta voidaan laskea ilmaisjakoon oikeutetuille uusille osallistujalaitoksille maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä kaudella 2013–2020. Tässä yhteydessä tarvitaan vakiokapasiteetin käyttökerrointa, jotta voidaan määrittää tuotteeseen liittyvä tuotantotaso tuotteille, joille on määritetty tuotteen vertailuarvo päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Uusien osallistujalaitosten osalta, lukuun ottamatta laitoksia, jotka ovat sellaisia huomattavan kapasiteetin laajennuksen johdosta, tuotantotaso on määritettävä kertomalla päätöksen 2011/278/EU 17 artiklan 4 kohdan mukaan määritetty tuotteen tuotannon asetettu alkukapasiteetti vakiokapasiteetin käyttökertoimella. Niiden laitosten osalta, joiden kapasiteettia on laajennettu tai vähennetty merkittävästi, jäsenvaltioiden on käytettävä vakiokapasiteetin käyttökerrointa, kun määritetään kyseessä olevan laitoksen osan lisätyn tai vähennetyn kapasiteetin osalta tuotteeseen liittyvä tuotantotaso.

| (3) | Vakiokapasiteetin käyttökertoimen olisi oltava kaikkien tuotetta tuottavien laitosten keskimääräisten vuosittaisten kapasiteettikäyttöasteiden 80-persentiili. Osana yleistä vakiintuneiden laitosten lähtökohtatietojen keräämistä, joka suoritettiin kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden laatimista varten, jäsenvaltiot keräsivät tiedot kyseessä olevan tuotteen keskimääräisestä vuosittaisesta tuotannosta kaudella 2005–2008. Nämä tuotantoluvut jaettiin päätöksen 2011/278/EU 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla asetetulla alkukapasiteetilla, minkä jälkeen jäsenvaltion määrittivät tämän perusteella kyseessä olevien alueellaan sijaitsevien laitosten kapasiteetin käyttökertoimet. Tämän jälkeen jäsenvaltiot ilmoittivat nämä tiedot komissiolle osana kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Vakiokapasiteetin käyttökertoimen olisi oltava kaikkien tuotetta tuottavien laitosten keskimääräisten vuosittaisten kapasiteettikäyttöasteiden 80-persentiili. Osana yleistä vakiintuneiden laitosten lähtökohtatietojen keräämistä, joka suoritettiin kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden laatimista varten, jäsenvaltiot keräsivät tiedot kyseessä olevan tuotteen keskimääräisestä vuosittaisesta tuotannosta kaudella 2005–2008. Nämä tuotantoluvut jaettiin päätöksen 2011/278/EU 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla asetetulla alkukapasiteetilla, minkä jälkeen jäsenvaltion määrittivät tämän perusteella kyseessä olevien alueellaan sijaitsevien laitosten kapasiteetin käyttökertoimet. Tämän jälkeen jäsenvaltiot ilmoittivat nämä tiedot komissiolle osana kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| (4) | Saatuaan täytäntöönpanotoimenpiteet kaikilta jäsenvaltioilta ja otettuaan huomioon ETA:n EFTA-maiden täytäntöönpanotoimenpiteet komissio määritti keskimääräisten vuosittaisten kapasiteettikäyttöasteiden 80-persentiilin laitoksille, jotka tuottavat sellaista tuotetta, jolle on määritetty vertailuarvo; tällöin on otettava huomioon tarve varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet yhden toiminnanharjoittajan laitosten ja ulkoistetun tuotannon laitosten tuotantotoiminnan välillä. Laskenta perustuu tietoihin, jotka toimitettiin komissiolle 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Saatuaan täytäntöönpanotoimenpiteet kaikilta jäsenvaltioilta ja otettuaan huomioon ETA:n EFTA-maiden täytäntöönpanotoimenpiteet komissio määritti keskimääräisten vuosittaisten kapasiteettikäyttöasteiden 80-persentiilin laitoksille, jotka tuottavat sellaista tuotetta, jolle on määritetty vertailuarvo; tällöin on otettava huomioon tarve varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet yhden toiminnanharjoittajan laitosten ja ulkoistetun tuotannon laitosten tuotantotoiminnan välillä. Laskenta perustuu tietoihin, jotka toimitettiin komissiolle 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä.

| (5) | Vertailutuotteita koskevat vakiokapasiteetin käyttökertoimet esitetään tämän päätöksen liitteessä. Näitä kertoimia sovelletaan vuosina 2013–2020, |
| --- | --- |

(5)

Vertailutuotteita koskevat vakiokapasiteetin käyttökertoimet esitetään tämän päätöksen liitteessä. Näitä kertoimia sovelletaan vuosina 2013–2020,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltioiden on käytettävä liitteessä lueteltuja vakiokapasiteetin käyttökertoimia, kun määritetään direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan h kohdassa tarkoitettujen laitosten osalta tuotteeseen liittyvä tuotantotaso päätöksen 2011/278/EU 18 artiklan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Komission päätös 2011/278/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti (EUVL L 130, 17.5.2011, s. 1).

2

---

LIITE

| Päätöksen 2011/278/EU liitteessä I mainittu vertailutuote | Vakiokapasiteetin käyttökerroin (SCUF) |
| --- | --- |
| Koksi | 0,960 |
| Sintrattu malmi | 0,886 |
| Kuuma metalli | 0,894 |
| Prebakeanodi | 0,928 |
| Alumiini | 0,964 |
| Harmaa sementtiklinkkeri | 0,831 |
| Valkoinen sementtiklinkkeri | 0,787 |
| Kalkki | 0,813 |
| Dolomiittinen kalkki | 0,748 |
| Sintrattu dolomiittinen kalkki | 0,784 |
| Floatlasi | 0,946 |
| Värittömät lasipullot ja -purkit | 0,883 |
| Värilliset lasipullot ja -purkit | 0,912 |
| Jatkuvalla valulla tuotetut ohuet lasikuidut | 0,892 |
| Julkisivutiilet | 0,809 |
| Lattiatiilet | 0,731 |
| Kattotiilet | 0,836 |
| Sumutekuivattu jauhe | 0,802 |
| Kipsi | 0,801 |
| Kuivattu sekundaarinen kipsi | 0,812 |
| Lyhytkuituinen sulfaattisellu | 0,808 |
| Pitkäkuituinen sulfaattisellu | 0,823 |
| Sulfaattisellu, kuumahierresellu ja mekaaninen sellu | 0,862 |
| Keräyspaperisellu | 0,887 |
| Sanomalehtipaperi | 0,919 |
| Päällystämätön hienopaperi | 0,872 |
| Päällystetty hienopaperi | 0,883 |
| Pehmopaperi | 0,900 |
| Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting) | 0,889 |
| Päällystämätön kartonki | 0,863 |
| Päällystetty kartonki | 0,868 |
| Typpihappo | 0,876 |
| Adipiinihappo | 0,849 |
| Vinyylikloridimonomeeri (VCM) | 0,842 |
| Fenoli/asetoni | 0,870 |
| S-PVC | 0,873 |
| E-PVC | 0,834 |
| Natriumkarbonaatti | 0,926 |
| Jalostamotuotteet | 0,902 |
| Valokaariuunissa valmistettu hiiliteräs | 0,798 |
| Valokaariuunissa valmistettu runsasseosteinen teräs | 0,802 |
| Rautavalu | 0,772 |
| Mineraalivilla | 0,851 |
| Kipsilevy | 0,843 |
| Hiilimusta (”carbon black”) | 0,865 |
| Ammoniakki | 0,888 |
| Höyrykrakkaus | 0,872 |
| Aromaattiset aineet | 0,902 |
| Styreeni | 0,879 |
| Vety | 0,902 |
| Synteesikaasu | 0,902 |
| Etyleenioksidi/etyleeniglykolit | 0,840 |

Päätöksen 2011/278/EU liitteessä I mainittu vertailutuote

Vakiokapasiteetin käyttökerroin (SCUF)

Koksi

0,960

Sintrattu malmi

0,886

Kuuma metalli

0,894

Prebakeanodi

0,928

Alumiini

0,964

Harmaa sementtiklinkkeri

0,831

Valkoinen sementtiklinkkeri

0,787

Kalkki

0,813

Dolomiittinen kalkki

0,748

Sintrattu dolomiittinen kalkki

0,784

Floatlasi

0,946

Värittömät lasipullot ja -purkit

0,883

Värilliset lasipullot ja -purkit

0,912

Jatkuvalla valulla tuotetut ohuet lasikuidut

0,892

Julkisivutiilet

0,809

Lattiatiilet

0,731

Kattotiilet

0,836

Sumutekuivattu jauhe

0,802

Kipsi

0,801

Kuivattu sekundaarinen kipsi

0,812

Lyhytkuituinen sulfaattisellu

0,808

Pitkäkuituinen sulfaattisellu

0,823

Sulfaattisellu, kuumahierresellu ja mekaaninen sellu

0,862

Keräyspaperisellu

0,887

Sanomalehtipaperi

0,919

Päällystämätön hienopaperi

0,872

Päällystetty hienopaperi

0,883

Pehmopaperi

0,900

Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting)

0,889

Päällystämätön kartonki

0,863

Päällystetty kartonki

0,868

Typpihappo

0,876

Adipiinihappo

0,849

Vinyylikloridimonomeeri (VCM)

0,842

Fenoli/asetoni

0,870

S-PVC

0,873

E-PVC

0,834

Natriumkarbonaatti

0,926

Jalostamotuotteet

0,902

Valokaariuunissa valmistettu hiiliteräs

0,798

Valokaariuunissa valmistettu runsasseosteinen teräs

0,802

Rautavalu

0,772

Mineraalivilla

0,851

Kipsilevy

0,843

Hiilimusta (”carbon black”)

0,865

Ammoniakki

0,888

Höyrykrakkaus

0,872

Aromaattiset aineet

0,902

Styreeni

0,879

Vety

0,902

Synteesikaasu

0,902

Etyleenioksidi/etyleeniglykolit

0,840

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 5 päivänä syyskuuta 2013,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 3 kohdan mukaisista kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta siirtymäaikana

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5666)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/448/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 10 a ja 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Huutokauppa on vuodesta 2013 alkaen ensisijainen tapa jakaa päästöoikeuksia unionin päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvien laitosten toiminnanharjoittajille. Edellytykset täyttävät toiminnanharjoittajat saavat kuitenkin edelleen maksutta jaettavia päästöoikeuksia vuosien 2013 ja 2020 välisenä aikana. Kunkin toiminnanharjoittajan saamien päästöoikeuksien määrä perustuu unionin laajuisiin yhdenmukaistettuihin sääntöihin, jotka esitetään direktiivissä 2003/87/EY ja komission päätöksessä 2011/278/EU (2). |
| --- | --- |

(1)

Huutokauppa on vuodesta 2013 alkaen ensisijainen tapa jakaa päästöoikeuksia unionin päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvien laitosten toiminnanharjoittajille. Edellytykset täyttävät toiminnanharjoittajat saavat kuitenkin edelleen maksutta jaettavia päästöoikeuksia vuosien 2013 ja 2020 välisenä aikana. Kunkin toiminnanharjoittajan saamien päästöoikeuksien määrä perustuu unionin laajuisiin yhdenmukaistettuihin sääntöihin, jotka esitetään direktiivissä 2003/87/EY ja komission päätöksessä 2011/278/EU (2).

| (2) | Jäsenvaltioiden oli toimitettava komissiolle 30 päivään syyskuuta 2011 mennessä kansalliset täytäntööpanotoimenpiteet, joihin sisältyy muiden pakollisten tietojen lisäksi luettelo jäsenvaltion alueella toimivista, direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laitoksista sekä vuosien 2013 ja 2020 välisenä aikana maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustava määrä, joka lasketaan unionin laajuisten yhdenmukaistettujen sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden oli toimitettava komissiolle 30 päivään syyskuuta 2011 mennessä kansalliset täytäntööpanotoimenpiteet, joihin sisältyy muiden pakollisten tietojen lisäksi luettelo jäsenvaltion alueella toimivista, direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laitoksista sekä vuosien 2013 ja 2020 välisenä aikana maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustava määrä, joka lasketaan unionin laajuisten yhdenmukaistettujen sääntöjen perusteella.

| (3) | Kroatian tasavallan liittymisehdoista ja mukautuksista Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen tehdyn asiakirjan (3) 18 artiklassa määrätään siitä, että Kroatian osalta sovelletaan kyseisen asiakirjan liitteessä V lueteltuja toimenpiteitä. Kyseisessä liitteessä V olevan 10 kohdan nojalla Kroatian on varmistettava, että toiminnanharjoittajat noudattavat direktiiviä 2003/87/EY koko vuoden 2013 ajan. Lisäksi edellytykset täyttävien laitosten toiminnanharjoittajat saavat maksutta jaettavia päästöoikeuksia koko vuodeksi 2013, jotta ne voivat kaikilta osin noudattaa EU:n päästökauppajärjestelmää ja sen periaatteita päästöjen vuosittaisesta tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä päästöoikeuksien palauttamisesta. Kroatia toimitti siten kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet komissiolle direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdan ja päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Kroatian tasavallan liittymisehdoista ja mukautuksista Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen tehdyn asiakirjan (3) 18 artiklassa määrätään siitä, että Kroatian osalta sovelletaan kyseisen asiakirjan liitteessä V lueteltuja toimenpiteitä. Kyseisessä liitteessä V olevan 10 kohdan nojalla Kroatian on varmistettava, että toiminnanharjoittajat noudattavat direktiiviä 2003/87/EY koko vuoden 2013 ajan. Lisäksi edellytykset täyttävien laitosten toiminnanharjoittajat saavat maksutta jaettavia päästöoikeuksia koko vuodeksi 2013, jotta ne voivat kaikilta osin noudattaa EU:n päästökauppajärjestelmää ja sen periaatteita päästöjen vuosittaisesta tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä päästöoikeuksien palauttamisesta. Kroatia toimitti siten kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet komissiolle direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdan ja päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (4) | Tietojen laadun ja vertailtavuuden varmistamiseksi komissio on toimittanut sähköisen mallin kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden ilmoittamista varten. Kaikki jäsenvaltiot toimittivat tämän tai samankaltaisen mallin mukaisesti luettelon laitoksista, taulukon kaikista kutakin laitosta koskevista merkittävistä tiedoista sekä menetelmiä koskevan raportin, jossa esitetään jäsenvaltioiden viranomaisten suorittama tietojen keräysprosessi. |
| --- | --- |

(4)

Tietojen laadun ja vertailtavuuden varmistamiseksi komissio on toimittanut sähköisen mallin kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden ilmoittamista varten. Kaikki jäsenvaltiot toimittivat tämän tai samankaltaisen mallin mukaisesti luettelon laitoksista, taulukon kaikista kutakin laitosta koskevista merkittävistä tiedoista sekä menetelmiä koskevan raportin, jossa esitetään jäsenvaltioiden viranomaisten suorittama tietojen keräysprosessi.

| (5) | Koska jäsenvaltiot toimittivat runsaasti erilaisia tietoja, komissio analysoi ensimmäiseksi kaikkien täytäntöönpanotoimenpiteiden kattavuuden. Tapauksissa, jossa komissio totesi, että toimitetuissa tiedoissa oli puutteita, se pyysi kyseessä olevilta jäsenvaltioilta lisätietoja. Vastauksena näihin pyyntöihin asiasta vastaavat viranomaiset toimittivat relevantteja lisätietoja toimitettujen kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden täydentämiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Koska jäsenvaltiot toimittivat runsaasti erilaisia tietoja, komissio analysoi ensimmäiseksi kaikkien täytäntöönpanotoimenpiteiden kattavuuden. Tapauksissa, jossa komissio totesi, että toimitetuissa tiedoissa oli puutteita, se pyysi kyseessä olevilta jäsenvaltioilta lisätietoja. Vastauksena näihin pyyntöihin asiasta vastaavat viranomaiset toimittivat relevantteja lisätietoja toimitettujen kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden täydentämiseksi.

| (6) | Kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka sisältävät vuosina 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat vuosittaiset kokonaismäärät, on arvioitu direktiivin 2003/87/EY, erityisesti sen 10 a artiklan, sekä päätöksen 2011/278/EU sisältämien kriteerien perusteella ottaen huomioon komission jäsenvaltioille tarkoittamat ohjeasiakirjat, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 14 päivänä huhtikuuta 2011. Tarvittaessa on otettu huomioon ohjeet direktiivin 2003/87/EY liitteen I tulkinnasta. |
| --- | --- |

(6)

Kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka sisältävät vuosina 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat vuosittaiset kokonaismäärät, on arvioitu direktiivin 2003/87/EY, erityisesti sen 10 a artiklan, sekä päätöksen 2011/278/EU sisältämien kriteerien perusteella ottaen huomioon komission jäsenvaltioille tarkoittamat ohjeasiakirjat, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 14 päivänä huhtikuuta 2011. Tarvittaessa on otettu huomioon ohjeet direktiivin 2003/87/EY liitteen I tulkinnasta.

| (7) | Komissio suoritti perusteellisen sääntöjen noudattamista koskevan arvioinnin kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä kussakin jäsenvaltiossa erikseen. Osana tätä kattavaa arviointia komissio analysoi sekä tietojen sisäistä johdonmukaisuutta että tietojen johdonmukaisuutta yhdenmukaisten jakosääntöjen kanssa. Komissio tarkasteli ensimmäiseksi laitosten edellytyksiä päästöoikeuksien ilmaisjaolle, laitosten jakamista laitosten osiksi ja niiden rajoja. Tämän jälkeen komissio analysoi, onko laitosten osiin sovellettu asianmukaisia vertailuarvoja. Kun otetaan huomioon, että päätöksessä 2011/278/EU asetetaan tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvia laitoksen osia varten periaatteessa yksi vertailuarvo kutakin tuotetta varten, komissio kiinnitti erityistä huomiota vertailuarvon soveltamiseen lopputuotteeseen, joka on tuotettu päätöksen 2011/278/EU liitteessä I esitettyjen tuotteiden määritelmien ja järjestelmän rajojen mukaisesti. Kun otetaan lisäksi huomioon tämän merkittävä vaikutus päästöoikeuksien jakamiseen, komissio analysoi yksityiskohtaisesti laitosten historiallisen tuotantotason, kapasiteetin merkittävät muutokset viiteajanjaksona sekä tapaukset, joissa laitokset aloittivat toimintansa viiteajanjaksona, maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavan määrän laskennan ottaen huomioon polttoaineen ja sähkön vaihdettavuuden, hiilivuototilanteen sekä lämmön viennin yksityistalouksille. Tilastolliset lisäanalyysit ja luotettavuuden arvioinnit, joissa käytetään indikaattoreina esimerkiksi ehdotettua päästöoikeuksien jakoa historiallista tuotantotasoa kohti verrattuna vertailuarvoihin tai historiallista tuotantotasoa verrattuna tuotantokapasiteettiin, auttoivat tunnistamaan muita mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia yhdenmukaistettujen jakosääntöjen soveltamisessa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio suoritti perusteellisen sääntöjen noudattamista koskevan arvioinnin kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä kussakin jäsenvaltiossa erikseen. Osana tätä kattavaa arviointia komissio analysoi sekä tietojen sisäistä johdonmukaisuutta että tietojen johdonmukaisuutta yhdenmukaisten jakosääntöjen kanssa. Komissio tarkasteli ensimmäiseksi laitosten edellytyksiä päästöoikeuksien ilmaisjaolle, laitosten jakamista laitosten osiksi ja niiden rajoja. Tämän jälkeen komissio analysoi, onko laitosten osiin sovellettu asianmukaisia vertailuarvoja. Kun otetaan huomioon, että päätöksessä 2011/278/EU asetetaan tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvia laitoksen osia varten periaatteessa yksi vertailuarvo kutakin tuotetta varten, komissio kiinnitti erityistä huomiota vertailuarvon soveltamiseen lopputuotteeseen, joka on tuotettu päätöksen 2011/278/EU liitteessä I esitettyjen tuotteiden määritelmien ja järjestelmän rajojen mukaisesti. Kun otetaan lisäksi huomioon tämän merkittävä vaikutus päästöoikeuksien jakamiseen, komissio analysoi yksityiskohtaisesti laitosten historiallisen tuotantotason, kapasiteetin merkittävät muutokset viiteajanjaksona sekä tapaukset, joissa laitokset aloittivat toimintansa viiteajanjaksona, maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavan määrän laskennan ottaen huomioon polttoaineen ja sähkön vaihdettavuuden, hiilivuototilanteen sekä lämmön viennin yksityistalouksille. Tilastolliset lisäanalyysit ja luotettavuuden arvioinnit, joissa käytetään indikaattoreina esimerkiksi ehdotettua päästöoikeuksien jakoa historiallista tuotantotasoa kohti verrattuna vertailuarvoihin tai historiallista tuotantotasoa verrattuna tuotantokapasiteettiin, auttoivat tunnistamaan muita mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia yhdenmukaistettujen jakosääntöjen soveltamisessa.

| (8) | Kyseisen arvioinnin perusteella komissio teki yksityiskohtaisen arvioinnin laitoksista, joissa havaittiin mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia yhdenmukaisten jakosääntöjen soveltamisessa, ja pyysi selvennystä kyseessä olevien jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta. |
| --- | --- |

(8)

Kyseisen arvioinnin perusteella komissio teki yksityiskohtaisen arvioinnin laitoksista, joissa havaittiin mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia yhdenmukaisten jakosääntöjen soveltamisessa, ja pyysi selvennystä kyseessä olevien jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta.

| (9) | Sääntöjen noudattamista koskevan arvioinnin tulosten perusteella komissio katsoo, että Belgian, Bulgarian, Tanskan, Viron, Irlannin, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanotoimenpiteet ovat direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen 2011/278/EU mukaisia. Näiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin sisältyvien laitosten on katsottu täyttävän ilmaisjaon edellytykset eikä niissä ole havaittu epäjohdonmukaisuuksia, jotka liittyisivät näiden jäsenvaltioiden ehdottamiin maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustaviin vuosittaisiin kokonaismääriin. |
| --- | --- |

(9)

Sääntöjen noudattamista koskevan arvioinnin tulosten perusteella komissio katsoo, että Belgian, Bulgarian, Tanskan, Viron, Irlannin, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanotoimenpiteet ovat direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen 2011/278/EU mukaisia. Näiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin sisältyvien laitosten on katsottu täyttävän ilmaisjaon edellytykset eikä niissä ole havaittu epäjohdonmukaisuuksia, jotka liittyisivät näiden jäsenvaltioiden ehdottamiin maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustaviin vuosittaisiin kokonaismääriin.

| (10) | Sen sijaan komissio katsoo arvioinnin tulosten perusteella, että tietyt näkökohdat Tšekin ja Saksan toimittamissa kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä eivät ole yhteensopivia direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen 2011/278/EU sisältämien kriteerien kanssa, kun otetaan huomioon komission jäsenvaltioille osoittamat ohjeasiakirjat, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 14 päivänä huhtikuuta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Sen sijaan komissio katsoo arvioinnin tulosten perusteella, että tietyt näkökohdat Tšekin ja Saksan toimittamissa kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä eivät ole yhteensopivia direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen 2011/278/EU sisältämien kriteerien kanssa, kun otetaan huomioon komission jäsenvaltioille osoittamat ohjeasiakirjat, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 14 päivänä huhtikuuta 2011.

| (11) | Komissio toteaa Saksan ehdottaneen, että seitsemälle laitokselle jaetaan enemmän päästöoikeuksia maksutta, koska näin vältettäisiin kohtuutonta rasitusta. Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan ja päätöksen 2011/278/EU mukaisesti kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden osana toimitettavat maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat määrät lasketaan yhdenmukaistettujen unionin laajuisten sääntöjen perusteella. Päätöksessä 2011/278/EU ei säädetä mukautuksesta, jonka Saksa haluaisi tehdä päästökauppaa koskevan Saksan lain (TEHG, 28.7.2011) 9 §:n 5 momentin perusteella. Vuoteen 2012 päästöoikeuksien ilmaisjako järjestettiin kansallisesti. Vuoden 2013 jälkeistä aikaa varten lainsäätäjä antoi tarkoituksellisesti täysin yhdenmukaistetut säännöt päästöoikeuksien jakamisesta maksutta laitoksille, jotta kaikkia laitoksia kohdellaan samalla tavoin. Mahdolliset yksipuoliset muutokset maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustaviin määriin, jotka jäsenvaltiot laskevat päätöksen 2011/278/EU perusteella, heikentäisivät tätä yhdenmukaista lähestymistapaa. Saksa ei ole osoittanut, että päätöksen 2011/278/EU mukaisesti kyseisille laitoksille lasketut päästöoikeuksien jaettavat määrät olisivat selvästi epäasianmukaisia, kun otetaan huomioon tavoite päästöoikeuksien jakamisen täydestä yhdenmukaistamisesta. Suuremman päästöoikeusmäärän osoittaminen ilmaiseksi joillekin laitoksille vääristäisi tai uhkaisi vääristää kilpailua. Lisäksi tällä olisi rajojen yli ulottuvia vaikutuksia, kun otetaan huomioon unionin laajuinen kauppa kaikilla direktiivin 2003/87/EY kattamilla aloilla. Kun otetaan huomioon periaate laitosten yhdenmukaisesta kohtelusta EU:n päästökauppajärjestelmässä sekä jäsenvaltioiden yhdenmukaisesta kohtelusta, komissio katsoo, että on syytä vastustaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia määriä, jotka sisältyvät Saksan kansallisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin ja jotka luetellaan liitteessä I olevassa A kohdassa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio toteaa Saksan ehdottaneen, että seitsemälle laitokselle jaetaan enemmän päästöoikeuksia maksutta, koska näin vältettäisiin kohtuutonta rasitusta. Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan ja päätöksen 2011/278/EU mukaisesti kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden osana toimitettavat maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat määrät lasketaan yhdenmukaistettujen unionin laajuisten sääntöjen perusteella. Päätöksessä 2011/278/EU ei säädetä mukautuksesta, jonka Saksa haluaisi tehdä päästökauppaa koskevan Saksan lain (TEHG, 28.7.2011) 9 §:n 5 momentin perusteella. Vuoteen 2012 päästöoikeuksien ilmaisjako järjestettiin kansallisesti. Vuoden 2013 jälkeistä aikaa varten lainsäätäjä antoi tarkoituksellisesti täysin yhdenmukaistetut säännöt päästöoikeuksien jakamisesta maksutta laitoksille, jotta kaikkia laitoksia kohdellaan samalla tavoin. Mahdolliset yksipuoliset muutokset maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustaviin määriin, jotka jäsenvaltiot laskevat päätöksen 2011/278/EU perusteella, heikentäisivät tätä yhdenmukaista lähestymistapaa. Saksa ei ole osoittanut, että päätöksen 2011/278/EU mukaisesti kyseisille laitoksille lasketut päästöoikeuksien jaettavat määrät olisivat selvästi epäasianmukaisia, kun otetaan huomioon tavoite päästöoikeuksien jakamisen täydestä yhdenmukaistamisesta. Suuremman päästöoikeusmäärän osoittaminen ilmaiseksi joillekin laitoksille vääristäisi tai uhkaisi vääristää kilpailua. Lisäksi tällä olisi rajojen yli ulottuvia vaikutuksia, kun otetaan huomioon unionin laajuinen kauppa kaikilla direktiivin 2003/87/EY kattamilla aloilla. Kun otetaan huomioon periaate laitosten yhdenmukaisesta kohtelusta EU:n päästökauppajärjestelmässä sekä jäsenvaltioiden yhdenmukaisesta kohtelusta, komissio katsoo, että on syytä vastustaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia määriä, jotka sisältyvät Saksan kansallisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin ja jotka luetellaan liitteessä I olevassa A kohdassa.

| (12) | Komissio katsoo, että Saksan ehdottamat täytäntöönpanotoimenpiteet ovat vastoin päätöstä 2011/278/EU, koska tuotteen vertailuarvon soveltaminen kuumaan metalliin tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa luetelluissa tapauksissa ei ole asiaa koskevien sääntöjen mukaista. Tämän osalta komissio katsoo, että Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä mainituissa tapauksissa, joissa kyseessä ovat tavallista happipuhalluskonvertteria (BOF) hyödyntävät teräksenvalmistusprosessit ja joissa kuumaa metallia masuuneista ei jalosteta metalliksi samassa laitoksessa, vaan se viedään muualle jatkokäsittelyä varten, päästöoikeuksia ei jaeta maksutta sellaisen laitoksen toiminnanharjoittajalle, jossa käytetään masuunia kuumametallin tuotantoon. Tämän sijasta päästöoikeuksia jaetaan maksutta laitokseen, jossa teräs jalostetaan. |
| --- | --- |

(12)

Komissio katsoo, että Saksan ehdottamat täytäntöönpanotoimenpiteet ovat vastoin päätöstä 2011/278/EU, koska tuotteen vertailuarvon soveltaminen kuumaan metalliin tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa luetelluissa tapauksissa ei ole asiaa koskevien sääntöjen mukaista. Tämän osalta komissio katsoo, että Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä mainituissa tapauksissa, joissa kyseessä ovat tavallista happipuhalluskonvertteria (BOF) hyödyntävät teräksenvalmistusprosessit ja joissa kuumaa metallia masuuneista ei jalosteta metalliksi samassa laitoksessa, vaan se viedään muualle jatkokäsittelyä varten, päästöoikeuksia ei jaeta maksutta sellaisen laitoksen toiminnanharjoittajalle, jossa käytetään masuunia kuumametallin tuotantoon. Tämän sijasta päästöoikeuksia jaetaan maksutta laitokseen, jossa teräs jalostetaan.

| (13) | Komissio toteaa, että päästöoikeuksien jakamista varten päätöksessä 2011/278/EU on määritetty tuotteiden vertailuarvot, joissa on otettu huomioon tuotteiden määritelmät ja tuotantoprosessien monimutkaisuus, mikä mahdollistaa tuotantotietojen todentamisen sekä tuotteiden vertailuarvojen yhdenmukaisen soveltamisen eri puolilla unionia. Tuotteiden vertailuarvojen soveltamista varten laitokset jaetaan laitosten osiin. Tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan määritellään olevan ne panokset, tuotokset ja niihin liittyvät päästöt, jotka liittyvät sellaisen tuotteen tuotantoon, jolle on asetettu vertailuarvo päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Vertailuarvoja asetetaan siten tuotteille eikä prosesseille. Näin ollen vertailuarvo on laadittu kuumalle metallille, ja tuote on määritelty hiilikyllästetyksi nestemäiseksi raudaksi jatkojalostusta varten. Vaikka päätöksen 2011/278/EU liitteessä I asetetut järjestelmän rajat kuuman metallin vertailuarvolle sisältävät happipuhalluskonvertterin (BOF), jäsenvaltiot eivät voi jättää huomiotta sitä, että päästöoikeuksien jaon olisi tapahduttava tietyn tuotteen tuotantoa varten. Tätä kantaa vahvistaa se, että vertailuarvojen olisi katettava kaikki tuotantoon liittyvät suorat päästöt. Päästöt aiheutuvat kuitenkin pääasiassa kuuman metallin tuotannosta masuunissa, kun taas prosessista kuuman metallin jalostamiseksi teräkseksi happipuhalluskonvertterissa (BOF) aiheutuu suhteellisen vähän päästöjä. Näin ollen vertailuarvo olisi huomattavasti alhaisempi, jos se kattaisi myös laitokset, jotka tuovat kuumaa metallia ja jalostavat sen teräkseksi happipuhalluskonvertterissa (BOF). Kun lisäksi otetaan huomioon koko päätöksellä 2011/278/EU perustettu yleinen jakojärjestelmä ja erityisesti merkittäviä kapasiteetin muutoksia koskevat säännöt, Saksan ehdottamaa jakoa ei voida katsoa sääntöjenmukaiseksi. Komissio katsoo näin ollen, että mikäli ei ole vastaavaa laitoksen osaa, jonka perusteella jako voitaisiin määrittää päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan mukaisesti, laitosten, jotka tuovat kuumaa metallia jatkokäsittelyä varten, ei voida katsoa täyttävän edellytyksiä maksuttomien päästöoikeuden saamiselle kuuman metallin vertailuarvon perusteella tuodun kuuman metallin määrää varten. Komissio vastustaa sen vuoksi ehdotettuja maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia määriä laitoksille, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että päästöoikeuksien jakamista varten päätöksessä 2011/278/EU on määritetty tuotteiden vertailuarvot, joissa on otettu huomioon tuotteiden määritelmät ja tuotantoprosessien monimutkaisuus, mikä mahdollistaa tuotantotietojen todentamisen sekä tuotteiden vertailuarvojen yhdenmukaisen soveltamisen eri puolilla unionia. Tuotteiden vertailuarvojen soveltamista varten laitokset jaetaan laitosten osiin. Tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan määritellään olevan ne panokset, tuotokset ja niihin liittyvät päästöt, jotka liittyvät sellaisen tuotteen tuotantoon, jolle on asetettu vertailuarvo päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Vertailuarvoja asetetaan siten tuotteille eikä prosesseille. Näin ollen vertailuarvo on laadittu kuumalle metallille, ja tuote on määritelty hiilikyllästetyksi nestemäiseksi raudaksi jatkojalostusta varten. Vaikka päätöksen 2011/278/EU liitteessä I asetetut järjestelmän rajat kuuman metallin vertailuarvolle sisältävät happipuhalluskonvertterin (BOF), jäsenvaltiot eivät voi jättää huomiotta sitä, että päästöoikeuksien jaon olisi tapahduttava tietyn tuotteen tuotantoa varten. Tätä kantaa vahvistaa se, että vertailuarvojen olisi katettava kaikki tuotantoon liittyvät suorat päästöt. Päästöt aiheutuvat kuitenkin pääasiassa kuuman metallin tuotannosta masuunissa, kun taas prosessista kuuman metallin jalostamiseksi teräkseksi happipuhalluskonvertterissa (BOF) aiheutuu suhteellisen vähän päästöjä. Näin ollen vertailuarvo olisi huomattavasti alhaisempi, jos se kattaisi myös laitokset, jotka tuovat kuumaa metallia ja jalostavat sen teräkseksi happipuhalluskonvertterissa (BOF). Kun lisäksi otetaan huomioon koko päätöksellä 2011/278/EU perustettu yleinen jakojärjestelmä ja erityisesti merkittäviä kapasiteetin muutoksia koskevat säännöt, Saksan ehdottamaa jakoa ei voida katsoa sääntöjenmukaiseksi. Komissio katsoo näin ollen, että mikäli ei ole vastaavaa laitoksen osaa, jonka perusteella jako voitaisiin määrittää päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan mukaisesti, laitosten, jotka tuovat kuumaa metallia jatkokäsittelyä varten, ei voida katsoa täyttävän edellytyksiä maksuttomien päästöoikeuden saamiselle kuuman metallin vertailuarvon perusteella tuodun kuuman metallin määrää varten. Komissio vastustaa sen vuoksi ehdotettuja maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia määriä laitoksille, jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa.

| (14) | Mitä tulee kuuman metallin vertailuarvon soveltamiseen siten kuin Tšekki sitä ehdottaa, komissio toteaa, että päästöoikeuksien jakaminen C kohdassa mainitulle laitokselle, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M, ei vastaa kuuman metallin vertailuarvoa kerrottuna kyseiseen tuotteeseen liittyvällä, kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitetulla historiallisella tuotantotasolla, ja näin ollen se ei ole päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista. Komissio vastustaa sen vuoksi tälle laitokselle osoitettua jakoa, ellei tätä virhettä korjata. Lisäksi komissio toteaa, että päästöoikeuksien jaossa kohdassa C mainitulle laitokselle, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, otetaan huomioon prosessit, jotka kuuluvat kuuman metallin vertailuarvon järjestelmän rajojen piiriin. Laitos ei kuitenkaan tuota vaan tuo kuumaa metallia. Koska laitoksessa, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, ei tuoteta kuumaa metallia, ja sen vuoksi siltä puuttuu vastaava tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluva laitoksen osa, jonka perusteella päästöoikeuksien jako voitaisiin määrittää päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan mukaisesti, ehdotetun jaon ei katsota vastaavan jakosääntöjä ja se voi aiheuttaa kaksinkertaista laskentaa. Komissio vastustaa näin ollen päästöoikeuksien jakoa tämän päätöksen liitteen I kohdassa C luetelluille laitoksille. |
| --- | --- |

(14)

Mitä tulee kuuman metallin vertailuarvon soveltamiseen siten kuin Tšekki sitä ehdottaa, komissio toteaa, että päästöoikeuksien jakaminen C kohdassa mainitulle laitokselle, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M, ei vastaa kuuman metallin vertailuarvoa kerrottuna kyseiseen tuotteeseen liittyvällä, kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitetulla historiallisella tuotantotasolla, ja näin ollen se ei ole päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista. Komissio vastustaa sen vuoksi tälle laitokselle osoitettua jakoa, ellei tätä virhettä korjata. Lisäksi komissio toteaa, että päästöoikeuksien jaossa kohdassa C mainitulle laitokselle, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, otetaan huomioon prosessit, jotka kuuluvat kuuman metallin vertailuarvon järjestelmän rajojen piiriin. Laitos ei kuitenkaan tuota vaan tuo kuumaa metallia. Koska laitoksessa, jonka tunnus on CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, ei tuoteta kuumaa metallia, ja sen vuoksi siltä puuttuu vastaava tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluva laitoksen osa, jonka perusteella päästöoikeuksien jako voitaisiin määrittää päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan mukaisesti, ehdotetun jaon ei katsota vastaavan jakosääntöjä ja se voi aiheuttaa kaksinkertaista laskentaa. Komissio vastustaa näin ollen päästöoikeuksien jakoa tämän päätöksen liitteen I kohdassa C luetelluille laitoksille.

| (15) | Komissio toteaa, että päästöoikeuksien jako tämän päätöksen liitteessä I olevassa D kohdassa tarkoitetuille laitoksille perustuu prosessipäästöjen piiriin kuuluvaan laitoksen osaan masuunissa tapahtuvaa sinkintuotantoa ja siihen liittyviä prosesseja varten. Tältä osin komissio toteaa, että prosessipäästöjen piiriin kuuluvan laitoksen osan päästöt kuuluvat jo kuumametallin tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan piiriin. Yhdelle laitoksista jaetaan jo päästöoikeuksia tämän perusteella, ja näin ollen ne lasketaan kahdesti. Kuuman metallin tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluva laitoksen osa kattaa selkeästi ne panokset, tuotokset ja niihin liittyvät päästöt, jotka liittyvät kuumametallin tuotantoon masuunissa ja kaikkiin tähän liittyviin prosesseihin (mukaan lukien kuonankäsittely) siten kuin ne esitetään päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Saksan ehdottamat kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet ovat siten vastoin päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 8 kohtaa ja velvoitetta välttää päästöjen kaksinkertaista laskemista, koska tietyt päästöt lasketaan kahdesti näille laitoksille osoitetussa päästöjen jaossa. Komissio vastustaa näin ollen näille laitoksille osoitettua päästöoikeuksien jakoa, jossa perusteena on prosessipäästöjen piiriin kuuluva laitoksen osa masuunissa tapahtuvaa sinkin tuotantoa ja siihen liittyviä prosesseja varten. |
| --- | --- |

(15)

Komissio toteaa, että päästöoikeuksien jako tämän päätöksen liitteessä I olevassa D kohdassa tarkoitetuille laitoksille perustuu prosessipäästöjen piiriin kuuluvaan laitoksen osaan masuunissa tapahtuvaa sinkintuotantoa ja siihen liittyviä prosesseja varten. Tältä osin komissio toteaa, että prosessipäästöjen piiriin kuuluvan laitoksen osan päästöt kuuluvat jo kuumametallin tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan piiriin. Yhdelle laitoksista jaetaan jo päästöoikeuksia tämän perusteella, ja näin ollen ne lasketaan kahdesti. Kuuman metallin tuotteen vertailuarvon piiriin kuuluva laitoksen osa kattaa selkeästi ne panokset, tuotokset ja niihin liittyvät päästöt, jotka liittyvät kuumametallin tuotantoon masuunissa ja kaikkiin tähän liittyviin prosesseihin (mukaan lukien kuonankäsittely) siten kuin ne esitetään päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. Saksan ehdottamat kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet ovat siten vastoin päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 8 kohtaa ja velvoitetta välttää päästöjen kaksinkertaista laskemista, koska tietyt päästöt lasketaan kahdesti näille laitoksille osoitetussa päästöjen jaossa. Komissio vastustaa näin ollen näille laitoksille osoitettua päästöoikeuksien jakoa, jossa perusteena on prosessipäästöjen piiriin kuuluva laitoksen osa masuunissa tapahtuvaa sinkin tuotantoa ja siihen liittyviä prosesseja varten.

| (16) | Komissio toteaa myös, että Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä esitetty luettelo laitoksista on puutteellinen ja siten vastoin direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohtaa. Luettelossa ei ole polymeerejä, erityisesti S-PVC:tä ja E-PVC:tä sekä vinyyliklori-dimonomeeriä (VCM), tuottavia laitoksia eikä suunniteltuja päästöoikeuksien määriä, jotka on tarkoitus jakaa kullekin näistä Saksan alueella sijaitsevalle laitokselle; tässä viitataan polymeereihin, joihin direktiiviä sovelletaan ja jotka mainitaan direktiivin 2003/87/EY liitteen I tulkintaa koskevissa komission ohjeissa, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 18 päivänä maaliskuuta 2010. Tämän osalta komissio on tietoinen Saksan esittämästä lausunnosta, jonka mukaan polymeerien, erityisesti S-PVC:n ja E-PVC:n sekä VCM:n, tuotanto ei kuulu direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan. Komissio katsoo, että polymeerit, myös S-PVC ja E-PVC sekä VCM, vastaavat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevaa kyseessä olevan toiminnon (suurissa erissä tuotettavien orgaanisen kemiankemikaalien tuotanto) määritelmää. Näin olleen PVC:lle, E-PVC:lle ja VCM:lle johdettiin läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kyseessä olevien teollisuuden alojen kanssa vastaavat tuotteiden vertailuarvot, jotka esitetään päätöksen 2011/278/EU liitteessä I. |
| --- | --- |

(16)

Komissio toteaa myös, että Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä esitetty luettelo laitoksista on puutteellinen ja siten vastoin direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohtaa. Luettelossa ei ole polymeerejä, erityisesti S-PVC:tä ja E-PVC:tä sekä vinyyliklori-dimonomeeriä (VCM), tuottavia laitoksia eikä suunniteltuja päästöoikeuksien määriä, jotka on tarkoitus jakaa kullekin näistä Saksan alueella sijaitsevalle laitokselle; tässä viitataan polymeereihin, joihin direktiiviä sovelletaan ja jotka mainitaan direktiivin 2003/87/EY liitteen I tulkintaa koskevissa komission ohjeissa, jotka ilmastonmuutoskomitea vahvisti 18 päivänä maaliskuuta 2010. Tämän osalta komissio on tietoinen Saksan esittämästä lausunnosta, jonka mukaan polymeerien, erityisesti S-PVC:n ja E-PVC:n sekä VCM:n, tuotanto ei kuulu direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan. Komissio katsoo, että polymeerit, myös S-PVC ja E-PVC sekä VCM, vastaavat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevaa kyseessä olevan toiminnon (suurissa erissä tuotettavien orgaanisen kemiankemikaalien tuotanto) määritelmää. Näin olleen PVC:lle, E-PVC:lle ja VCM:lle johdettiin läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kyseessä olevien teollisuuden alojen kanssa vastaavat tuotteiden vertailuarvot, jotka esitetään päätöksen 2011/278/EU liitteessä I.

| (17) | Komissio toteaa, että Saksan luettelon puutteellisuudella on epätoivottuja vaikutuksia päästöoikeuksien jakoon lämmön vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella tämän päätöksen liitteen I kohdassa E luetelluille laitoksille, jotka vievät lämpöä suurissa erissä tuotettavia orgaanisen kemian kemikaaleja tuottaviin laitoksiin. Koska ainoastaan lämmön vienti sellaiseen laitokseen tai muuhun yksikköön, joka ei kuulu direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, antaa aihetta ilmaisjakoon lämmön vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella, Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä lämmön vienti laitoksiin, jotka harjoittavat direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, otetaan huomioon päästöoikeuksien jaossa tämän päätöksen liitteessä I olevassa E kohdassa luetelluille laitoksille. Näin ollen ehdotettu jako liitteessä I olevassa E kohdassa luetelluille laitoksille ei ole jakosääntöjen mukaista. Komissio vastustaa näin ollen päästöoikeuksien jakoa tämän päätöksen liitteen I kohdassa E luetelluille laitoksille. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toteaa, että Saksan luettelon puutteellisuudella on epätoivottuja vaikutuksia päästöoikeuksien jakoon lämmön vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella tämän päätöksen liitteen I kohdassa E luetelluille laitoksille, jotka vievät lämpöä suurissa erissä tuotettavia orgaanisen kemian kemikaaleja tuottaviin laitoksiin. Koska ainoastaan lämmön vienti sellaiseen laitokseen tai muuhun yksikköön, joka ei kuulu direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, antaa aihetta ilmaisjakoon lämmön vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella, Saksan täytäntöönpanotoimenpiteissä lämmön vienti laitoksiin, jotka harjoittavat direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, otetaan huomioon päästöoikeuksien jaossa tämän päätöksen liitteessä I olevassa E kohdassa luetelluille laitoksille. Näin ollen ehdotettu jako liitteessä I olevassa E kohdassa luetelluille laitoksille ei ole jakosääntöjen mukaista. Komissio vastustaa näin ollen päästöoikeuksien jakoa tämän päätöksen liitteen I kohdassa E luetelluille laitoksille.

| (18) | Direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti komissio julkaisi päätöksessä 2010/634/EU (4) päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisen lukumäärän ajalle 2013–2020. Tältä osin direktiivin 2003/87/EY 9 artiklan mukaisesti huomioon otettu määrä perustuu niiden päästöoikeuksien kokonaismäärään, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet kauden 2008–2012 kansallisia jakosuunnitelmia koskevien komission päätösten mukaisesti. Kuitenkin päästökauppakauden 2008–2012 jälkeen komission tietoon on tullut uutta ja tarkempaa tietoa erityisesti uusille osallistujille jäsenvaltioiden uusien osallistujien varannosta myönnettyjen päästöoikeuksien määrästä sekä siitä, miten päästöoikeuksia on käytetty jäsenvaltioiden yhteistoteutushankkeiden päästöoikeusreservissä, joka perustettiin komission päätöksen 2006/780/EY (5) 3 artiklan nojalla. Mitä tulee direktiivin 2003/87/EY 9 a artiklan ja erityisesti sen 1 ja 4 kohdan mukaisen päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisen lukumäärän mukauttamiseen, olisi lisäksi otettava huomioon tuoreimmat tieteelliset tiedot kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutuksesta, komission päätökset C(2011) 3798 ja C(2012) 497 Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamasta muiden kasvihuonekaasujen ja toimintojen yksipuolisesta sisällyttämisestä päästökauppajärjestelmään direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan mukaisesti sekä se, että Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Saksa, Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jättäneet vähän päästöjä aiheuttavat laitokset EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 27 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti komissio julkaisi päätöksessä 2010/634/EU (4) päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisen lukumäärän ajalle 2013–2020. Tältä osin direktiivin 2003/87/EY 9 artiklan mukaisesti huomioon otettu määrä perustuu niiden päästöoikeuksien kokonaismäärään, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet kauden 2008–2012 kansallisia jakosuunnitelmia koskevien komission päätösten mukaisesti. Kuitenkin päästökauppakauden 2008–2012 jälkeen komission tietoon on tullut uutta ja tarkempaa tietoa erityisesti uusille osallistujille jäsenvaltioiden uusien osallistujien varannosta myönnettyjen päästöoikeuksien määrästä sekä siitä, miten päästöoikeuksia on käytetty jäsenvaltioiden yhteistoteutushankkeiden päästöoikeusreservissä, joka perustettiin komission päätöksen 2006/780/EY (5) 3 artiklan nojalla. Mitä tulee direktiivin 2003/87/EY 9 a artiklan ja erityisesti sen 1 ja 4 kohdan mukaisen päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisen lukumäärän mukauttamiseen, olisi lisäksi otettava huomioon tuoreimmat tieteelliset tiedot kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutuksesta, komission päätökset C(2011) 3798 ja C(2012) 497 Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamasta muiden kasvihuonekaasujen ja toimintojen yksipuolisesta sisällyttämisestä päästökauppajärjestelmään direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan mukaisesti sekä se, että Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Saksa, Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jättäneet vähän päästöjä aiheuttavat laitokset EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 27 artiklan nojalla.

| (19) | Päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisessa lukumäärässä olisi myös otettava huomioon Kroatian liittyminen Euroopan unioniin sekä EU:n päästökauppajärjestelmän laajeneminen ETA:n EFTA-valtioihin. Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan liitteessä III olevan 8 kohdan nojalla unionin laajuista päästöoikeuksien määrää korotetaan Kroatian liittymisen johdosta sillä päästöoikeuksien määrällä, jonka Kroatia huutokauppaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdan nojalla. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY (6) sekä päätös 2011/278/EU, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2011/745/EU (7), on sisällytetty Euroopan talousalueesta (ETA) tehtyyn sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 152/2012 (8), EU:n päästökauppaoikeuksien kokonaismäärä kasvaa direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi ETA-sopimuksessa on tarpeen ottaa huomioon mainitun direktiivin lisäyksessä olevassa A osassa olevat ETA:n EFTA-valtioiden esittämät olennaiset numerotiedot. |
| --- | --- |

(19)

Päästöoikeuksien koko unionin absoluuttisessa lukumäärässä olisi myös otettava huomioon Kroatian liittyminen Euroopan unioniin sekä EU:n päästökauppajärjestelmän laajeneminen ETA:n EFTA-valtioihin. Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyn asiakirjan liitteessä III olevan 8 kohdan nojalla unionin laajuista päästöoikeuksien määrää korotetaan Kroatian liittymisen johdosta sillä päästöoikeuksien määrällä, jonka Kroatia huutokauppaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdan nojalla. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY (6) sekä päätös 2011/278/EU, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2011/745/EU (7), on sisällytetty Euroopan talousalueesta (ETA) tehtyyn sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 152/2012 (8), EU:n päästökauppaoikeuksien kokonaismäärä kasvaa direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi ETA-sopimuksessa on tarpeen ottaa huomioon mainitun direktiivin lisäyksessä olevassa A osassa olevat ETA:n EFTA-valtioiden esittämät olennaiset numerotiedot.

| (20) | Päätöstä 2010/634/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(20)

Päätöstä 2010/634/EU olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (21) | Vuonna 2014 ja kunakin sitä seuraavana vuonna direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan perusteella vuotta 2013 varten määritettyjen päästöoikeuksien kokonaismäärää vähennetään 1,74 prosentin lineaarisella kertoimella verrattuna vuoteen 2010, minkä seurauksena päästöoikeuksien määrä on 38 264 246. |
| --- | --- |

(21)

Vuonna 2014 ja kunakin sitä seuraavana vuonna direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan perusteella vuotta 2013 varten määritettyjen päästöoikeuksien kokonaismäärää vähennetään 1,74 prosentin lineaarisella kertoimella verrattuna vuoteen 2010, minkä seurauksena päästöoikeuksien määrä on 38 264 246.

| (22) | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa rajoitetaan päästöoikeuksien vuosittaista enimmäismäärää, joka on perusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien laskemiselle muille kuin direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluville laitoksille. Enimmäismäärää rajoitetaan direktiivin 2003/87/EY 10 a kohdan 5 kohdan a ja b alakohdassa mainitulla kahdella tekijällä. Komissio on määrittänyt ne käyttäen perusteena direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti määritettyjä määriä, unionin rekisterissä julkisesti saatavilla olevia tietoja ja jäsenvaltioiden toimittamia tietoja. Erityisesti on otettu huomioon sähköntuottajien ja muiden laitosten, joille ei direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan nojalla voida jakaa maksutta päästöoikeuksia, päästöjen osuus, sekä todennetut päästöt kaudella 2005–2007 laitoksista, jotka ovat kuuluneet EU:n päästökauppajärjestelmään vasta vuodesta 2013 alkaen, mikäli nämä tiedot ovat käytettävissä, ottaen huomioon tuoreimmat tieteelliset tiedot kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutuksesta. |
| --- | --- |

(22)

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa rajoitetaan päästöoikeuksien vuosittaista enimmäismäärää, joka on perusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien laskemiselle muille kuin direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluville laitoksille. Enimmäismäärää rajoitetaan direktiivin 2003/87/EY 10 a kohdan 5 kohdan a ja b alakohdassa mainitulla kahdella tekijällä. Komissio on määrittänyt ne käyttäen perusteena direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti määritettyjä määriä, unionin rekisterissä julkisesti saatavilla olevia tietoja ja jäsenvaltioiden toimittamia tietoja. Erityisesti on otettu huomioon sähköntuottajien ja muiden laitosten, joille ei direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan nojalla voida jakaa maksutta päästöoikeuksia, päästöjen osuus, sekä todennetut päästöt kaudella 2005–2007 laitoksista, jotka ovat kuuluneet EU:n päästökauppajärjestelmään vasta vuodesta 2013 alkaen, mikäli nämä tiedot ovat käytettävissä, ottaen huomioon tuoreimmat tieteelliset tiedot kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutuksesta.

| (23) | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettua enimmäismäärää ei voida ylittää, ja tämä varmistetaan soveltamalla monialaista korjauskerrointa, jolla tarvittaessa vähennetään yhdenmukaisella tavalla maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää kaikilta laitoksilta, joille päästöoikeuksia voidaan jakaa maksutta. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon tämä kerroin päättäessään alustavan jaon perusteista ja tämä päätös päättäessään laitoksille jaettavien päästöoikeuksien lopullisista vuosittaisista määristä. Päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio määrittää yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen. Se määritetään vertaamalla jäsenvaltioiden toimittamaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien vuosittaisten alustavien kokonaismäärien summaa 10 a artiklan 5 kohdan perusteella asetettuun enimmäismäärään tavalla, joka esitetään päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

(23)

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettua enimmäismäärää ei voida ylittää, ja tämä varmistetaan soveltamalla monialaista korjauskerrointa, jolla tarvittaessa vähennetään yhdenmukaisella tavalla maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää kaikilta laitoksilta, joille päästöoikeuksia voidaan jakaa maksutta. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon tämä kerroin päättäessään alustavan jaon perusteista ja tämä päätös päättäessään laitoksille jaettavien päästöoikeuksien lopullisista vuosittaisista määristä. Päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio määrittää yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen. Se määritetään vertaamalla jäsenvaltioiden toimittamaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien vuosittaisten alustavien kokonaismäärien summaa 10 a artiklan 5 kohdan perusteella asetettuun enimmäismäärään tavalla, joka esitetään päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 3 kohdassa.

| (24) | Koska direktiivi 2009/29/EY on sisällytetty Euroopan talousalueesta (ETA) tehtyyn sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 152/2012, direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua enimmäismäärää, yhdenmukaisia jakosääntöjä ja yhtenäistä monialaista korjauskerrointa sovelletaan ETA:n EFTA-valtioissa. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa huomioon vuosina 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat vuosittaiset määrät, jotka on vahvistettu EFTAn valvontaviranomaisen Islannin, Norjan ja Liechtensteinin kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä 10 päivänä heinäkuuta 2013 tekemillä päätöksillä. |
| --- | --- |

(24)

Koska direktiivi 2009/29/EY on sisällytetty Euroopan talousalueesta (ETA) tehtyyn sopimukseen ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 152/2012, direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa tarkoitettua enimmäismäärää, yhdenmukaisia jakosääntöjä ja yhtenäistä monialaista korjauskerrointa sovelletaan ETA:n EFTA-valtioissa. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa huomioon vuosina 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat vuosittaiset määrät, jotka on vahvistettu EFTAn valvontaviranomaisen Islannin, Norjan ja Liechtensteinin kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä 10 päivänä heinäkuuta 2013 tekemillä päätöksillä.

| (25) | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettu päästöoikeuksien enimmäismäärä vuonna 2013 on 809 315 756. Tämän enimmäismäärän johtamiseksi komissio keräsi ensiksi jäsenvaltioilta ja ETA:n EFTA-valtioilta tiedot siitä, voidaanko laitoksia pitää sähköntuottajana tai muuna direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvana laitoksena. Tämän jälkeen komissio määritti, mikä oli vuosina 2005–2007 päästöjen osuus niistä laitoksista, jotka eivät kuuluneet tämän säännöksen soveltamisalaan, mutta jotka kuuluivat EU:n päästökauppajärjestelmään kaudella 2008–2012. Tämän jälkeen komissio sovelsi tätä 34,78289436 prosentin osuutta direktiivin 2003/87/EY 9 artiklan perusteella määritettyyn määrään (1 976 784 044 päästöoikeutta). Tämän laskennan seurauksena komissio lisäsi 121 733 050 päästöoikeutta. Tämä perustui kaudella 2005–2007 todennettuihin keskimääräisiin vuosittaisiin päästöihin niistä laitoksista, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistetun soveltamisalan piiriin vuodesta 2013 alkaen. Tämän osalta komissio käytti jäsenvaltioiden ja ETA:n EFTA-valtioiden toimittamia tietoja päästökaton mukauttamiseen. Tapauksissa, joissa käytettävissä ei ollut kauden 2005–2007 todennettuja vuosittaisia päästöjä, komissio ekstrapoloi mahdollisuuksien mukaan relevantit päästöluvut myöhempien vuosien todennetuista päästöistä soveltamalla 1,74 prosentin kerrointa käänteiseen suuntaan. Komissio pyysi ja sai tätä koskevia tietoja jäsenvaltioiden viranomaisilta. Tämän päätöksen liitteessä II vahvistettu vuosittainen yhtenäinen monialainen korjauskerroin saadaan vertaamalla direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettua enimmäismäärää maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavien vuotuisten määrien summaan siten, ettei sovelleta päätöksen 2011/278/EU liitteessä VI esitettyjä kertoimia. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettu päästöoikeuksien enimmäismäärä vuonna 2013 on 809 315 756. Tämän enimmäismäärän johtamiseksi komissio keräsi ensiksi jäsenvaltioilta ja ETA:n EFTA-valtioilta tiedot siitä, voidaanko laitoksia pitää sähköntuottajana tai muuna direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvana laitoksena. Tämän jälkeen komissio määritti, mikä oli vuosina 2005–2007 päästöjen osuus niistä laitoksista, jotka eivät kuuluneet tämän säännöksen soveltamisalaan, mutta jotka kuuluivat EU:n päästökauppajärjestelmään kaudella 2008–2012. Tämän jälkeen komissio sovelsi tätä 34,78289436 prosentin osuutta direktiivin 2003/87/EY 9 artiklan perusteella määritettyyn määrään (1 976 784 044 päästöoikeutta). Tämän laskennan seurauksena komissio lisäsi 121 733 050 päästöoikeutta. Tämä perustui kaudella 2005–2007 todennettuihin keskimääräisiin vuosittaisiin päästöihin niistä laitoksista, jotka kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistetun soveltamisalan piiriin vuodesta 2013 alkaen. Tämän osalta komissio käytti jäsenvaltioiden ja ETA:n EFTA-valtioiden toimittamia tietoja päästökaton mukauttamiseen. Tapauksissa, joissa käytettävissä ei ollut kauden 2005–2007 todennettuja vuosittaisia päästöjä, komissio ekstrapoloi mahdollisuuksien mukaan relevantit päästöluvut myöhempien vuosien todennetuista päästöistä soveltamalla 1,74 prosentin kerrointa käänteiseen suuntaan. Komissio pyysi ja sai tätä koskevia tietoja jäsenvaltioiden viranomaisilta. Tämän päätöksen liitteessä II vahvistettu vuosittainen yhtenäinen monialainen korjauskerroin saadaan vertaamalla direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettua enimmäismäärää maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavien vuotuisten määrien summaan siten, ettei sovelleta päätöksen 2011/278/EU liitteessä VI esitettyjä kertoimia.

| (26) | Koska niiden päästöoikeuksien määrästä, jotka jaetaan maksutta tämän päätöksen perusteella, on saatu parempi yleiskuva, komissio voi paremmin arvioida direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän. Kun otetaan huomioon direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettu enimmäismäärä, 10 a artiklan 4 kohdan mukainen lämmöntuotantoa koskeva päästöoikeuksien jako, joka esitetään jäljempänä olevassa taulukossa, sekä uusien osallistujien varannon koko, komissio arvioi, että kaudella 2013–2020 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on 8 176 193 157. |
| --- | --- |

(26)

Koska niiden päästöoikeuksien määrästä, jotka jaetaan maksutta tämän päätöksen perusteella, on saatu parempi yleiskuva, komissio voi paremmin arvioida direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän. Kun otetaan huomioon direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa asetettu enimmäismäärä, 10 a artiklan 4 kohdan mukainen lämmöntuotantoa koskeva päästöoikeuksien jako, joka esitetään jäljempänä olevassa taulukossa, sekä uusien osallistujien varannon koko, komissio arvioi, että kaudella 2013–2020 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on 8 176 193 157.

| (27) | Seuraavassa taulukossa esitetään direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 4 kohdan mukaisesti lämmöntuotantoon jaettavien päästöoikeuksien määrä:






  Vuosi | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 4 kohdan mukainen ilmaisjako |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 104 326 872 |
| 2014 | 93 819 860 |
| 2015 | 84 216 053 |
| 2016 | 75 513 746 |
| 2017 | 67 735 206 |
| 2018 | 60 673 411 |
| 2019 | 54 076 655 |
| 2020 | 47 798 754 |

(27)

Seuraavassa taulukossa esitetään direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 4 kohdan mukaisesti lämmöntuotantoon jaettavien päästöoikeuksien määrä:

Vuosi

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 4 kohdan mukainen ilmaisjako

2013

104 326 872

2014

93 819 860

2015

84 216 053

2016

75 513 746

2017

67 735 206

2018

60 673 411

2019

54 076 655

2020

47 798 754

| (28) | Jäsenvaltioiden olisi kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden, yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen ja lineaarisen kertoimen perusteella määritettävä maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät kullekin vuodelle kaudella 2013–2020. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät tämän päätöksen, direktiivin 2003/87/EY, päätöksen 2011/278/EU ja muiden asiaa koskevien unionin lainsäädännön säännösten mukaisesti. Lisäksi ETA:n EFTA-valtioiden olisi määritettävä alueellaan sijaitseville laitoksille päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti kunakin vuonna kaudella 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteidensä, yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen ja lineaarisen kertoimen perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden olisi kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden, yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen ja lineaarisen kertoimen perusteella määritettävä maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät kullekin vuodelle kaudella 2013–2020. Jäsenvaltioiden olisi määritettävä maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät tämän päätöksen, direktiivin 2003/87/EY, päätöksen 2011/278/EU ja muiden asiaa koskevien unionin lainsäädännön säännösten mukaisesti. Lisäksi ETA:n EFTA-valtioiden olisi määritettävä alueellaan sijaitseville laitoksille päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti kunakin vuonna kaudella 2013–2020 maksutta jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteidensä, yhtenäisen monialaisen korjauskertoimen ja lineaarisen kertoimen perusteella.

| (29) | Komissio katsoo, ettei päästöoikeuksien jakaminen maksutta EU:n päästöoikeusjärjestelmän soveltamisalaan kuuluville laitoksille unionin laajuisten yhdenmukaisten sääntöjen perusteella anna yrityksille valikoivaa taloudellista etua, joka olisi omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan unionin sisällä. Jäsenvaltiot ovat unionin lainsäädännön mukaan velvollisia jakamaan päästöoikeuksia maksutta, eivätkä ne voi valita kyseisten määrien huutokauppaamista sen sijaan. Jäsenvaltioiden päätöksiin päästöoikeuksien jakamisesta maksutta ei sen vuoksi voida katsoa liittyvän valtiontukea Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoo, ettei päästöoikeuksien jakaminen maksutta EU:n päästöoikeusjärjestelmän soveltamisalaan kuuluville laitoksille unionin laajuisten yhdenmukaisten sääntöjen perusteella anna yrityksille valikoivaa taloudellista etua, joka olisi omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan unionin sisällä. Jäsenvaltiot ovat unionin lainsäädännön mukaan velvollisia jakamaan päästöoikeuksia maksutta, eivätkä ne voi valita kyseisten määrien huutokauppaamista sen sijaan. Jäsenvaltioiden päätöksiin päästöoikeuksien jakamisesta maksutta ei sen vuoksi voida katsoa liittyvän valtiontukea Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I   LUKU

KANSALLISET TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEET

1 artikla

1.   Hylätään tämän päätöksen liitteessä I lueteltujen laitosten sisällyttäminen niiden direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien laitosten luetteloihin, jotka on toimitettu komissiolle direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sekä vastaavat näille laitoksille maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavat vuosittaiset kokonaismäärät.

2.   Vastalauseita ei esitetä, mikäli jäsenvaltio muuttaa toimitettuja päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä niiden sen alueella sijaitsevien laitosten osalta, jotka sisältyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa A kohdassa, ennen kuin määritetään kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset kokonaismäärät päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti siltä osin kuin muutoksen seurauksena ei tapahdu jaettavien päästöoikeuksien lisäystä, josta ei säädetä kyseisessä päätöksessä.

Vastalauseita ei esitetä, mikäli jäsenvaltio muuttaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä niiden sen alueella sijaitsevien laitosten osalta, jotka sisältyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa, ennen kuin määritetään kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset kokonaismäärät päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti, siltä osin kuin muutoksen seurauksena ei jaeta päästöoikeuksia kuuman metallin vertailuarvon perusteella laitoksille, jotka tuovat kuumaa metallia, sellaisena kun se määritellään päätöksen 2011/278/EU liitteessä I, jatkokäsittelyä varten. Mikäli seurauksena on päästöoikeuksien alustavien vuosittaisten kokonaismäärien lisäys laitoksessa, joka tuottaa kuumaa metallia ja vie sitä tämän päätöksen liitteessä I olevassa B kohdassa lueteltuun laitokseen, vastalauseita ei esitetä, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio muuttaa vastaavasti päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä tämän kuumaa metallia tuottavan ja vievän laitoksen osalta.

Vastalauseita ei esitetä, mikäli jäsenvaltio muuttaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä niiden alueellaan sijaitsevien laitosten osalta, jotka sisältyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa C kohdassa, ennen kuin määritetään kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset määrät päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti siltä osin kuin muutoksella saatetaan päästöoikeuksien jako päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseksi ja sen seurauksena ei jaeta päästöoikeuksia sellaisia prosesseja varten, jotka kuuluvat kuumametallin vertailuarvon järjestelmän rajojen, sellaisena kuin ne on määritelty päätöksen 2011/278/EU liitteessä I, piiriin, laitokselle, joka ei tuota vaan tuo kuumaa metallia, kun tällainen muutoin johtaisi kaksinkertaiseen laskentaan.

Vastalauseita ei esitetä, mikäli jäsenvaltio muuttaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä niiden alueellaan sijaitsevien laitosten osalta, jotka sisältyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa D kohdassa, ennen kuin määritetään kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset kokonaismäärät päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti, siltä osin kuin muutoksen seurauksena ei jaeta päästöoikeuksia prosessipäästöjen piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella masuunissa tapahtuvaa sinkintuotantoa ja siihen liittyviä prosesseja varten. Mikäli seurauksena on päästöoikeuksien alustavan jaon lisäys lämmön vertailuarvon piiriin kuuluvan laitoksen osan perusteella laitoksessa, jossa käytetään masuunia ja joka mainitaan tämän päätöksen liitteen I kohdassa D, vastalauseita ei esitetä, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio muuttaa vastaavasti tämän laitoksen päästöoikeuksien alustavaa vuosittaista kokonaismäärää.

Vastalauseita ei esitetä, mikäli jäsenvaltio muuttaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavia vuosittaisia kokonaismääriä niiden alueellaan sijaitsevien laitosten osalta, jotka sisältyvät 1 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin ja jotka luetellaan tämän päätöksen liitteessä I olevassa E kohdassa, ennen kuin määritetään kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopulliset vuosittaiset kokonaismäärät päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti, siltä osin kuin muutoksen seurauksena ei jaeta päästöoikeuksia lämmölle, jota viedään polymeerejä, kuten S-PVC:tä ja E-PVC:tä sekä VCM:ä, tuottaviin laitoksiin.

3.   Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut muutokset on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman pian, eikä jäsenvaltio saa määrittää kunakin vuonna kaudella 2013–2020 jaettavien päästöoikeuksien lopullisia vuosittaisia kokonaismääriä päätöksen 2011/278/EU 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti, ennen kuin hyväksyttävät muutokset on tehty.

2 artikla

Vastalauseita ei esitetä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien laitosten luetteloista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sekä vastaavista näille laitoksille maksutta jaettavien päästöoikeuksien alustavista vuosittaisista kokonaismääristä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan soveltamista.

II   LUKU

PÄÄSTÖOIKEUKSIEN KOKONAISMÄÄRÄ

3 artikla

Korvataan päätöksen 2010/634/EU 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Direktiivin 2003/87/EY 9 ja 9 a artiklan perusteella vuodesta 2013 alkaen myönnettävien ja vuosittain direktiivin 2003/87/EY 9 artiklan mukaisesti lineaarisesti vähennettävien päästöoikeuksien kokonaismäärä on 2 084 301 856 päästöoikeutta.”

III   LUKU

YHTENÄINEN MONIALAINEN KORJAUSKERROIN

YHTENÄINEN MONIALAINEN KORJAUSKERROIN

4 artikla

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 5 kohdassa tarkoitettu ja päätöksen 2011/278/EU 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritetty yhtenäinen monialainen korjauskerroin esitetään tämän päätöksen liitteessä II.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta

Connie HEDEGAARD

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Komission päätös 2011/278/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti (EUVL L 130, 17.5.2011, s. 1).

2

(3)  EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21.

3

(4)  Komission päätös 2010/634/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2010, EU:n päästökauppajärjestelmässä koko unionille vuotta 2013 varten myönnettävien päästöoikeuksien määrän mukauttamisesta ja komission päätöksen 2010/384/EU kumoamisesta (EUVL L 279, 23.10.2010, s. 34).

4

(5)  Komission päätös 2006/780/EY, tehty 13 päivänä marraskuuta 2006, kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten kaksinkertaisen laskennan välttämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisessa yhteisön päästöoikeuksien kaupan järjestelmässä Kioton pöytäkirjan mukaisten hanketoimintojen yhteydessä (EUVL L 316, 16.11.2006, s. 12).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63).

6

(7)  Komission päätös 2011/745/EU, annettu 11 päivänä marraskuuta 2011, päätösten 2010/2/EU ja 2011/278/EU muuttamisesta niiden toimialojen tai toimialojen osien osalta, joiden katsotaan olevan alttiita merkittävälle hiilivuodon riskille (EUVL L 299, 17.11.2011, s. 9).

7

(8)  ETA:n sekakomitean päätös N:o 152/2012, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2012, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta (EUVL L 309, 8.11.2012, s. 38).

8

---

LIITE I

A   KOHTA

Kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitettu laitoksen tunnus

DE000000000000010

DE000000000000563

DE000000000000978

DE000000000001320

DE000000000001425

DE-new-14220-0045

DE-new-14310-1474

B   KOHTA

Kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitettu laitoksen tunnus

DE000000000000044

DE000000000000053

DE000000000000056

DE000000000000059

DE000000000000069

C   KOHTA

Kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitettu laitoksen tunnus

CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M

CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05

D   KOHTA

Kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitettu laitoksen tunnus

DE-new-14220-0045

DE000000000001320

E   KOHTA

Kansallisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ilmoitettu laitoksen tunnus

DE000000000000005

DE000000000000762

DE000000000001050

DE000000000001537

DE000000000002198

---

LIITE II

| Vuosi | Yhtenäinen monialainen korjauskerroin |
| --- | --- |
| 2013 | 94,272151 % |
| 2014 | 92,634731 % |
| 2015 | 90,978052 % |
| 2016 | 89,304105 % |
| 2017 | 87,612124 % |
| 2018 | 85,903685 % |
| 2019 | 84,173950 % |
| 2020 | 82,438204 % |

Vuosi

Yhtenäinen monialainen korjauskerroin

2013

94,272151 %

2014

92,634731 %

2015

90,978052 %

2016

89,304105 %

2017

87,612124 %

2018

85,903685 %

2019

84,173950 %

2020

82,438204 %

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/36

---

ESA–EU-TULLIYHTEISTYÖKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2013,

annettu 7 päivänä elokuuta 2013,

poikkeuksesta itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen pöytäkirjassa 1 määrättyihin alkuperäsääntöihin boniittisäilykkeitä koskevan erityistilanteen huomioon ottamiseksi Mauritiuksessa

(2013/449/EU)

TULLIYHTEISTYÖKOMITEA, joka

ottaa huomioon itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen ja erityisesti sen pöytäkirjassa 1 olevan 41 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavaa väliaikaista sopimusta (1), jäljempänä ’väliaikainen talouskumppanuussopimus’, sovelletaan tilapäisesti 14 päivästä toukokuuta 2012 unionin sekä Madagaskarin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Seychellien tasavallan ja Zimbabwen tasavallan välillä. |
| --- | --- |

(1)

Itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavaa väliaikaista sopimusta (1), jäljempänä ’väliaikainen talouskumppanuussopimus’, sovelletaan tilapäisesti 14 päivästä toukokuuta 2012 unionin sekä Madagaskarin tasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Seychellien tasavallan ja Zimbabwen tasavallan välillä.

| (2) | Alkuperätuotteiden käsitteen määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 on alkuperäsäännöt, joita sovelletaan ESA-valtoiden alkuperätuotteiden tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(2)

Alkuperätuotteiden käsitteen määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevassa väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 on alkuperäsäännöt, joita sovelletaan ESA-valtoiden alkuperätuotteiden tuonnissa unioniin.

| (3) | Väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti näistä alkuperäsäännöistä voidaan hyväksyä poikkeuksia, jos se on ESA-valtioiden tuotannonalojen kehittämisen vuoksi perusteltua. |
| --- | --- |

(3)

Väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti näistä alkuperäsäännöistä voidaan hyväksyä poikkeuksia, jos se on ESA-valtioiden tuotannonalojen kehittämisen vuoksi perusteltua.

| (4) | Sen 42 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos poikkeuspyyntö koskee saarivaltiota, se tutkitaan myönteisessä hengessä ottaen huomioon erityisesti tehtävän päätöksen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, erityisesti vaikutus työllisyyteen, sekä tarve soveltaa poikkeusta määräaikana, kun otetaan huomioon saarivaltion erityistilanne ja ongelmat. |
| --- | --- |

(4)

Sen 42 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos poikkeuspyyntö koskee saarivaltiota, se tutkitaan myönteisessä hengessä ottaen huomioon erityisesti tehtävän päätöksen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, erityisesti vaikutus työllisyyteen, sekä tarve soveltaa poikkeusta määräaikana, kun otetaan huomioon saarivaltion erityistilanne ja ongelmat.

| (5) | ESA–EU-tulliyhteistyökomitea myönsi 29 päivänä marraskuuta väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 8 kohdan mukaisesti ESA-edunsaajavaltioille (Mauritius, Seychellit ja Madagaskar) poikkeuksen ilman eri toimenpiteitä (2)8 000 tonnin suuruisessa tonnikalasäilykkeiden kiintiössä ja 2 000 tonnin suuruisessa tonnikalafileiden (”loins”) kiintiössä. |
| --- | --- |

(5)

ESA–EU-tulliyhteistyökomitea myönsi 29 päivänä marraskuuta väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 8 kohdan mukaisesti ESA-edunsaajavaltioille (Mauritius, Seychellit ja Madagaskar) poikkeuksen ilman eri toimenpiteitä (2)8 000 tonnin suuruisessa tonnikalasäilykkeiden kiintiössä ja 2 000 tonnin suuruisessa tonnikalafileiden (”loins”) kiintiössä.

| (6) | Edellä tarkoitetun ilman eri toimenpiteitä myönnetyn poikkeuksen lisäksi Mauritius on pyytänyt väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti poikkeusta 6 000 tonnille CN-koodien 1604 14 11, 1604 14 18 ja 1604 20 70 tonnikalasäilykkeitä, jotka on valmistettu unioniin 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana tuodusta Katsuwonus pelamis -lajin (boniitti), Thunnus alalunga -lajin (valkotonnikala), Thunnus albacares -lajin (keltaevätonnikala) ja Thunnus obesus -lajin (isosilmätonnikala) tonnikalasta. |
| --- | --- |

(6)

Edellä tarkoitetun ilman eri toimenpiteitä myönnetyn poikkeuksen lisäksi Mauritius on pyytänyt väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti poikkeusta 6 000 tonnille CN-koodien 1604 14 11, 1604 14 18 ja 1604 20 70 tonnikalasäilykkeitä, jotka on valmistettu unioniin 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana tuodusta Katsuwonus pelamis -lajin (boniitti), Thunnus alalunga -lajin (valkotonnikala), Thunnus albacares -lajin (keltaevätonnikala) ja Thunnus obesus -lajin (isosilmätonnikala) tonnikalasta.

| (7) | Mauritiuksen tonnikalanjalostajat ovat erittäin riippuvaisia EU:n nuotta-aluksilla pyydettävästä väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen mukaisesta alkuperätonnikalasta. Intian valtameren alkuperäboniitin (Katsuwonus pelamis) pyyntimäärät ovat pienentyneet viime aikoina, mikä on aiheuttanut uusia haasteita Mauritiuksen jalostajille, sillä boniittiin pohjautuvien tuotteiden kysyntä on kasvussa unionissa. Poikkeuksen myöntäminen keltaevätonnikalalle (Thunnus albacares) ei ole perusteltua, koska alkuperäkeltaevätonnikalan pyyntimäärät ovat kasvaneet Intian valtamerellä. Sen vuoksi poikkeus olisi myönnettävä vain boniitille. |
| --- | --- |

(7)

Mauritiuksen tonnikalanjalostajat ovat erittäin riippuvaisia EU:n nuotta-aluksilla pyydettävästä väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen mukaisesta alkuperätonnikalasta. Intian valtameren alkuperäboniitin (Katsuwonus pelamis) pyyntimäärät ovat pienentyneet viime aikoina, mikä on aiheuttanut uusia haasteita Mauritiuksen jalostajille, sillä boniittiin pohjautuvien tuotteiden kysyntä on kasvussa unionissa. Poikkeuksen myöntäminen keltaevätonnikalalle (Thunnus albacares) ei ole perusteltua, koska alkuperäkeltaevätonnikalan pyyntimäärät ovat kasvaneet Intian valtamerellä. Sen vuoksi poikkeus olisi myönnettävä vain boniitille.

| (8) | Tonnikalasäilykkeiden vienti Mauritiuksesta unioniin on kasvanut jatkuvasti viimeisten viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(8)

Tonnikalasäilykkeiden vienti Mauritiuksesta unioniin on kasvanut jatkuvasti viimeisten viiden vuoden aikana.

| (9) | Mauritiukseen sovelletaan kokonaiskiintiötä, jossa kaikille ESA-edunsaajavaltioille (Mauritius, Seychellit ja Madagaskar) myönnetään poikkeus ilman eri toimenpiteitä. Jos muut ESA-edunsaajavaltiot käyttävät kiintiöstä vain osan, Mauritiukselle voidaan vuosittain kohdentaa uudelleen näiden muiden valtioiden käyttämättä jääneet määrät. Koska väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen tilapäinen soveltaminen aloitettiin vasta hiljattain, tähän asti ei ole ollut mahdollista seurata ilman eri toimenpiteitä myönnettävän poikkeuksen käyttöastetta eikä siten varmentaa, millaista käytäntöä ESA-edunsaajavaltioiden käyttämättä jääneiden määrien uudelleenkohdentamisessa on noudatettu. |
| --- | --- |

(9)

Mauritiukseen sovelletaan kokonaiskiintiötä, jossa kaikille ESA-edunsaajavaltioille (Mauritius, Seychellit ja Madagaskar) myönnetään poikkeus ilman eri toimenpiteitä. Jos muut ESA-edunsaajavaltiot käyttävät kiintiöstä vain osan, Mauritiukselle voidaan vuosittain kohdentaa uudelleen näiden muiden valtioiden käyttämättä jääneet määrät. Koska väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen tilapäinen soveltaminen aloitettiin vasta hiljattain, tähän asti ei ole ollut mahdollista seurata ilman eri toimenpiteitä myönnettävän poikkeuksen käyttöastetta eikä siten varmentaa, millaista käytäntöä ESA-edunsaajavaltioiden käyttämättä jääneiden määrien uudelleenkohdentamisessa on noudatettu.

| (10) | Mauritius saa hankkia raakaa alkuperätonnikalaa Intian valtameren ulkopuolelta väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 4 ja 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Mauritius saa hankkia raakaa alkuperätonnikalaa Intian valtameren ulkopuolelta väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 4 ja 5 artiklan mukaisesti.

| (11) | Talouskumppanuussopimuksesta käytävät neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä Euroopan unionin ja sellaisten muiden AKT-valtioiden välillä, joista Mauritius voi hankkia raakaa alkuperätonnikalaa jalostusteollisuuttaan varten, ja näiden neuvottelujen tuloksena voi lähitulevaisuudessa syntyä uusia alkuperätonnikalan hankintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(11)

Talouskumppanuussopimuksesta käytävät neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä Euroopan unionin ja sellaisten muiden AKT-valtioiden välillä, joista Mauritius voi hankkia raakaa alkuperätonnikalaa jalostusteollisuuttaan varten, ja näiden neuvottelujen tuloksena voi lähitulevaisuudessa syntyä uusia alkuperätonnikalan hankintamahdollisuuksia.

| (12) | Sen vuoksi on aiheellista myöntää Mauritiukselle poikkeus 2 000 tonnille boniittisäilykkeitä, jotta tuotannonalan valmiudet jatkaa vientiä unioniin säilyisivät. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on aiheellista myöntää Mauritiukselle poikkeus 2 000 tonnille boniittisäilykkeitä, jotta tuotannonalan valmiudet jatkaa vientiä unioniin säilyisivät.

| (13) | Koska käyttämättömät määrät voidaan kohdentaa uudelleen ESA-edunsaajavaltioiden välillä ja koska väliaikaisessa talouskumppanuussopimuksessa määrätään kumulaation mahdollisuudesta, on perusteltua myöntää poikkeus vain tilapäisesti. Toimijoiden oikeusvarmuuden takaamiseksi poikkeus olisi myönnettävä yhdeksi vuodeksi 1 päivästä huhtikuuta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(13)

Koska käyttämättömät määrät voidaan kohdentaa uudelleen ESA-edunsaajavaltioiden välillä ja koska väliaikaisessa talouskumppanuussopimuksessa määrätään kumulaation mahdollisuudesta, on perusteltua myöntää poikkeus vain tilapäisesti. Toimijoiden oikeusvarmuuden takaamiseksi poikkeus olisi myönnettävä yhdeksi vuodeksi 1 päivästä huhtikuuta 2013 alkaen.

| (14) | Poikkeuksen saamiseksi CN-koodien 1604 14 11, 1604 14 18 ja 1604 20 70 boniittisäilykkeiden valmistuksessa käytettävien ei-alkuperäainesten olisi oltava HS-nimikkeen 0303 jäädytettyä boniittia (Katsuwonus pelamis). |
| --- | --- |

(14)

Poikkeuksen saamiseksi CN-koodien 1604 14 11, 1604 14 18 ja 1604 20 70 boniittisäilykkeiden valmistuksessa käytettävien ei-alkuperäainesten olisi oltava HS-nimikkeen 0303 jäädytettyä boniittia (Katsuwonus pelamis).

| (15) | Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (3) vahvistetaan tariffikiintiöiden hallinnointia koskevat säännöt. ESA-valtioiden viranomaisten, unionin tulliviranomaisten ja komission välisenä tiiviinä yhteistyönä toteutettavan tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi mainittuja sääntöjä olisi soveltuvin osin sovellettava tällä päätöksellä myönnettävän poikkeuksen nojalla tuotaviin määriin. |
| --- | --- |

(15)

Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (3) vahvistetaan tariffikiintiöiden hallinnointia koskevat säännöt. ESA-valtioiden viranomaisten, unionin tulliviranomaisten ja komission välisenä tiiviinä yhteistyönä toteutettavan tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi mainittuja sääntöjä olisi soveltuvin osin sovellettava tällä päätöksellä myönnettävän poikkeuksen nojalla tuotaviin määriin.

| (16) | Poikkeuksen toiminnan tehokkaan seurannan mahdollistamiseksi ESA-valtioiden viranomaisten olisi säännöllisesti annettava komissiolle tiedoksi antamansa EUR.1-tavaratodistukset, |
| --- | --- |

(16)

Poikkeuksen toiminnan tehokkaan seurannan mahdollistamiseksi ESA-valtioiden viranomaisten olisi säännöllisesti annettava komissiolle tiedoksi antamansa EUR.1-tavaratodistukset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen pöytäkirjassa 1 määrätään, HS-nimikkeen 0303 ei-alkuperäboniitista (Katsuwonus pelamis) valmistettuja HS-nimikkeen 1604 boniittisäilykkeitä on mainitun pöytäkirjan 42 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti pidettävä Mauritiuksen alkuperätuotteina tämän päätöksen 2–5 artiklassa säädetyin ehdoin.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan yhden vuoden ajan tämän päätöksen liitteessä vahvistettuun tuotteeseen ja määrään, joka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen unionissa Mauritiuksesta 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2014 välisenä aikana.

3 artikla

Liitteessä vahvistettua määrää hallinnoidaan asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.

4 artikla

Mauritiuksen tulliviranomaisten on tehtävä 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille määrällisiä vientitarkastuksia.

Kaikissa niiden 1 artiklassa tarkoitetuille tuotteille antamissa EUR.1-tavaratodistuksissa on oltava viittaus tähän päätökseen.

Mauritiuksen tulliviranomaisten on ennen kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden loppua toimitettava komissiolle tulliyhteistyökomitean sihteeristön välityksellä lausunto määristä, joista on annettu EUR.1-tavaratodistukset tämän päätöksen nojalla, sekä näiden todistusten sarjanumerot.

5 artikla

Tämän päätöksen nojalla annettujen EUR.1-tavaratodistusten 7 kohdassa on oltava toinen seuraavista maininnoista:

”Derogation – Decision No 1/2013 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of 7 August 2013”;

”Dérogation – Décision no 1/2013 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 7 août 2013”.

6 artikla

1.   Mauritius ja unioni toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

2.   Jos unioni havaitsee puolueettomien tietojen perusteella väärinkäytöksiä tai petoksia tai toistuvaa 4 artiklassa säädettyjen velvoitteiden laiminlyöntiä, unioni voi keskeyttää väliaikaisesti 1 artiklassa tarkoitetun poikkeuksen väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen 22 artiklan 5 ja 6 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.

7 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2013.

Tehty Brysselissä 7 päivänä elokuuta 2013.

ESA–EU-tulliyhteistyökomitean puolesta

Puheenjohtajat

Vivianne FOCK TAVE

Péter KOVÁCS

---

(1)  EUVL L 111, 24.4.2012, s. 2.

1

(2)  EUVL L 347, 15.12.2012, s. 38.

2

(3)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

---

LIITE

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Ajanjakso | Määrä
  (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1620 | ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70 | Boniittisäilykkeet (Katsuwonus pelamis) (1) | 1.4.2013–31.3.2014 | 2 000 |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Ajanjakso

Määrä

(tonnia)

09.1620

ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70

Boniittisäilykkeet (Katsuwonus pelamis) (1)

1.4.2013–31.3.2014

2 000

---

(1)  Pakkausmuodosta riippumatta, jos tuotetta pidetään HS-nimikkeen 1604 mukaisena säilykkeenä.

---

Oikaisuja

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/39

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 392/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, merten matkustajaliikenteen harjoittajan vastuusta onnettomuustapauksessa

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 131, 28. toukokuuta 2009
  )

Sivulla 27, 11 artiklan 2 kohdassa:

on:

”2.   Yksittäisen jäsenvaltion sisällä direktiivin 98/18/EY 4 artiklan mukaisesti A-luokkaan kuuluvilla aluksilla suoritettavien merikuljetusten osalta jäsenvaltiot voivat valita, että asetuksen soveltamista lykätään 31 päivään joulukuuta 2018 saakka.”

pitää olla:

”2.   Yksittäisen jäsenvaltion sisällä direktiivin 98/18/EY 4 artiklan mukaisesti B-luokkaan kuuluvilla aluksilla suoritettavien merikuljetusten osalta jäsenvaltiot voivat valita, että asetuksen soveltamista lykätään 31 päivään joulukuuta 2018 saakka.”.

---

7.9.2013

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---

| 7.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 240/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJOILLE – TAPA VIITATA SÄÄDÖKSIIN

Tapaa viitata säädöksiin on muutettu 1. heinäkuuta 2013 alkaen.

Siirtymäkauden aikana käytetään sekä uutta että vanhaa viittaustapaa.

---