# Uradni list L 433I/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 433I |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6322. december 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 433I

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6322. december 2020

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 | 11 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije

1

*

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

11

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 | 23 |
| | | MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI |
| | * | Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev | 28 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19

23

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

*

Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev

28

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 22.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

LI 433/1

---

UREDBA (EU) 2020/2092 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. decembra 2020

o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 322(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Kakor je navedeno v členu 2 PEU, so te vrednote skupne državam članicam v družbi, za katero so značilni pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških. |
| --- | --- |

(1)

Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Kakor je navedeno v členu 2 PEU, so te vrednote skupne državam članicam v družbi, za katero so značilni pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških.

| (2) | Evropski svet je v sklepih z dne 21. julija 2020 navedel, da se finančni interesi Unije zaščitijo v skladu s splošnimi načeli iz Pogodb, zlasti vrednotami iz člena 2 PEU. Poudaril je tudi pomembnost zaščite finančnih interesov Unije in spoštovanja pravne države. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v sklepih z dne 21. julija 2020 navedel, da se finančni interesi Unije zaščitijo v skladu s splošnimi načeli iz Pogodb, zlasti vrednotami iz člena 2 PEU. Poudaril je tudi pomembnost zaščite finančnih interesov Unije in spoštovanja pravne države.

| (3) | Načelo pravne države zahteva, da vsi organi z javnimi pooblastili delujejo znotraj pravno določenih omejitev, v skladu z vrednotami demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in drugih veljavnih instrumentih, ter pod nadzorom neodvisnih in nepristranskih sodišč. Zlasti zahteva spoštovanje (3) načel zakonitosti (4), ki pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen zakonodajni postopek, pravne varnosti (5), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (6), učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih in nepristranskih sodišč, vključno z dostopom do pravnega varstva (7), in delitve oblasti (8). |
| --- | --- |

(3)

Načelo pravne države zahteva, da vsi organi z javnimi pooblastili delujejo znotraj pravno določenih omejitev, v skladu z vrednotami demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in drugih veljavnih instrumentih, ter pod nadzorom neodvisnih in nepristranskih sodišč. Zlasti zahteva spoštovanje (3) načel zakonitosti (4), ki pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen zakonodajni postopek, pravne varnosti (5), prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti (6), učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih in nepristranskih sodišč, vključno z dostopom do pravnega varstva (7), in delitve oblasti (8).

| (4) | Merila za pristop, ki jih je leta 1993 določil Evropski svet v Københavnu, leta 1995 pa okrepil Evropski svet v Madridu, so bistveni pogoji, ki jih mora izpolniti država kandidatka, da bi postala država članica Unije. Ta merila so zdaj zapisana v členu 49 PEU. |
| --- | --- |

(4)

Merila za pristop, ki jih je leta 1993 določil Evropski svet v Københavnu, leta 1995 pa okrepil Evropski svet v Madridu, so bistveni pogoji, ki jih mora izpolniti država kandidatka, da bi postala država članica Unije. Ta merila so zdaj zapisana v členu 49 PEU.

| (5) | Ko država kandidatka postane država članica, se pridruži pravnemu okviru, ki temelji na osnovni premisi, v skladu s katero vsaka država članica z vsemi ostalimi državami članicami deli vrsto skupnih vrednot, na katerih temelji Unija, in priznava, da jih druge države članice delijo z njo, kot je določeno v členu 2 PEU. Ta premisa pomeni in utemeljuje obstoj vzajemnega zaupanja med državami članicami, da bodo te vrednote priznane, in torej, da bo pravo Unije, s katerim se te vrednote izvajajo, spoštovano (9). Zakoni in prakse držav članic bi morali še naprej spoštovati skupne vrednote, na katerih temelji Unija. |
| --- | --- |

(5)

Ko država kandidatka postane država članica, se pridruži pravnemu okviru, ki temelji na osnovni premisi, v skladu s katero vsaka država članica z vsemi ostalimi državami članicami deli vrsto skupnih vrednot, na katerih temelji Unija, in priznava, da jih druge države članice delijo z njo, kot je določeno v členu 2 PEU. Ta premisa pomeni in utemeljuje obstoj vzajemnega zaupanja med državami članicami, da bodo te vrednote priznane, in torej, da bo pravo Unije, s katerim se te vrednote izvajajo, spoštovano (9). Zakoni in prakse držav članic bi morali še naprej spoštovati skupne vrednote, na katerih temelji Unija.

| (6) | Med vrednotami Unije sicer ni hierarhije, a je spoštovanje pravne države bistveno za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih temelji Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic. Demokracije in spoštovanja temeljnih pravic ne more biti brez spoštovanja pravne države in obratno. |
| --- | --- |

(6)

Med vrednotami Unije sicer ni hierarhije, a je spoštovanje pravne države bistveno za zaščito drugih temeljnih vrednot, na katerih temelji Unija, kot so svoboda, demokracija, enakost in spoštovanje človekovih pravic. Spoštovanje pravne države je neločljivo povezano s spoštovanjem demokracije in temeljnih pravic. Demokracije in spoštovanja temeljnih pravic ne more biti brez spoštovanja pravne države in obratno.

| (7) | Kadar države članice izvršujejo proračun Unije, vključno s sredstvi, dodeljenimi prek instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (10) ter posojil in drugih instrumentov, za katere jamči proračun Unije, je spoštovanje pravne države ne glede na izbrano metodo izvrševanja nujen predpogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(7)

Kadar države članice izvršujejo proračun Unije, vključno s sredstvi, dodeljenimi prek instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (10) ter posojil in drugih instrumentov, za katere jamči proračun Unije, je spoštovanje pravne države ne glede na izbrano metodo izvrševanja nujen predpogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (8) | Države članice lahko zagotovijo dobro finančno poslovodenje le, če javni organi ravnajo v skladu s pravom, če preiskovalni organi in organi pregona učinkovito preganjajo primere goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, davčnih utaji, korupcije, nasprotja interesov ali drugih kršitev prava, ter če so samovoljne in nezakonite odločitve javnih organov, tudi organov preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, lahko predmet učinkovite sodne presoje s strani neodvisnih sodišč in Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Države članice lahko zagotovijo dobro finančno poslovodenje le, če javni organi ravnajo v skladu s pravom, če preiskovalni organi in organi pregona učinkovito preganjajo primere goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, davčnih utaji, korupcije, nasprotja interesov ali drugih kršitev prava, ter če so samovoljne in nezakonite odločitve javnih organov, tudi organov preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, lahko predmet učinkovite sodne presoje s strani neodvisnih sodišč in Sodišča Evropske unije.

| (9) | Neodvisnost in nepristranskost sodstva bi morala biti vedno zagotovljena, preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Sodstvo ter preiskovalni organi in organi pregona bi morali imeti zadostne finančne in človeške vire ter vzpostavljene postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja, vključno s spoštovanjem pravice do obrambe. Pravnomočne sodbe bi bilo treba učinkovito izvajati. Ti pogoji so potrebni kot minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(9)

Neodvisnost in nepristranskost sodstva bi morala biti vedno zagotovljena, preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Sodstvo ter preiskovalni organi in organi pregona bi morali imeti zadostne finančne in človeške vire ter vzpostavljene postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja, vključno s spoštovanjem pravice do obrambe. Pravnomočne sodbe bi bilo treba učinkovito izvajati. Ti pogoji so potrebni kot minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije.

| (10) | Neodvisnost sodstva zlasti predpostavlja, da zadevni sodni organ svoje sodne funkcije lahko izvaja tako na podlagi ustreznih pravil in povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve. Jamstvo neodvisnosti in nepristranskosti zahteva pravila, zlasti v zvezi s sestavo organa ter imenovanjem, trajanjem funkcij in razlogi za zavrnitev in odstavitev njegovih članov, na podlagi katerih je mogoče zavrniti vsak upravičen dvom pri posameznikih o zavarovanosti navedenega organa pred zunanjimi vplivi in o njegovi nevtralnosti glede interesov, s katerimi se srečuje. |
| --- | --- |

(10)

Neodvisnost sodstva zlasti predpostavlja, da zadevni sodni organ svoje sodne funkcije lahko izvaja tako na podlagi ustreznih pravil in povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve. Jamstvo neodvisnosti in nepristranskosti zahteva pravila, zlasti v zvezi s sestavo organa ter imenovanjem, trajanjem funkcij in razlogi za zavrnitev in odstavitev njegovih članov, na podlagi katerih je mogoče zavrniti vsak upravičen dvom pri posameznikih o zavarovanosti navedenega organa pred zunanjimi vplivi in o njegovi nevtralnosti glede interesov, s katerimi se srečuje.

| (11) | Spoštovanje pravne države ni bistveno le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo najuspešnejši tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir. |
| --- | --- |

(11)

Spoštovanje pravne države ni bistveno le za državljane Unije, temveč tudi za podjetništvo, inovacije, naložbe, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter pravilno delovanje notranjega trga, ki bodo najuspešnejši tam, kjer je vzpostavljen trden pravni in institucionalni okvir.

| (12) | Člen 19 PEU, ki je jasen izraz vrednote pravne države iz člena 2 PEU, od držav članic zahteva, da zagotovijo učinkovito sodno varstvo na področjih, ki jih ureja pravo Unije, vključno s tistimi, povezanimi z izvrševanjem proračuna Unije. Sam obstoj učinkovite sodne presoje, zasnovane za zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, je bistvo pravne države in zahteva neodvisna sodišča (11). Ohranjanje neodvisnosti sodišč je bistveno, kar potrjuje drugi odstavek člena 47 Listine (12). To je še zlasti pomembno za sodno presojo veljavnosti ukrepov, pogodb ali drugih instrumentov, ki ustvarjajo javne odhodke ali javni dolg, med drugim v okviru postopkov oddaje javnih naročil, ki se lahko predložijo tudi sodiščem. |
| --- | --- |

(12)

Člen 19 PEU, ki je jasen izraz vrednote pravne države iz člena 2 PEU, od držav članic zahteva, da zagotovijo učinkovito sodno varstvo na področjih, ki jih ureja pravo Unije, vključno s tistimi, povezanimi z izvrševanjem proračuna Unije. Sam obstoj učinkovite sodne presoje, zasnovane za zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, je bistvo pravne države in zahteva neodvisna sodišča (11). Ohranjanje neodvisnosti sodišč je bistveno, kar potrjuje drugi odstavek člena 47 Listine (12). To je še zlasti pomembno za sodno presojo veljavnosti ukrepov, pogodb ali drugih instrumentov, ki ustvarjajo javne odhodke ali javni dolg, med drugim v okviru postopkov oddaje javnih naročil, ki se lahko predložijo tudi sodiščem.

| (13) | Obstaja torej jasna povezava med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(13)

Obstaja torej jasna povezava med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

| (14) | Unija je razvila različne instrumente in procese, ki spodbujajo pravno državo in njeno uporabo, vključno s finančno podporo organizacijam civilne družbe, evropskim mehanizmom za pravno državo in pregledom stanja na področju pravosodja v EU, ter zagotavljajo učinkovit odziv institucij Unije na kršitve načel pravne države s postopki za ugotavljanje kršitev in postopkom iz člena 7 PEU. Mehanizem, določen v tej uredbi, te instrumente dopolnjuje z zaščito proračuna Unije pred kršitvami načel pravne države, ki vplivajo na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(14)

Unija je razvila različne instrumente in procese, ki spodbujajo pravno državo in njeno uporabo, vključno s finančno podporo organizacijam civilne družbe, evropskim mehanizmom za pravno državo in pregledom stanja na področju pravosodja v EU, ter zagotavljajo učinkovit odziv institucij Unije na kršitve načel pravne države s postopki za ugotavljanje kršitev in postopkom iz člena 7 PEU. Mehanizem, določen v tej uredbi, te instrumente dopolnjuje z zaščito proračuna Unije pred kršitvami načel pravne države, ki vplivajo na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije.

| (15) | Kršitve načel pravne države, zlasti tistih, ki vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije. To velja za posamezne kršitve načel pravne države, še bolj pa za kršitve, ki so razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih sprejeli ti organi. |
| --- | --- |

(15)

Kršitve načel pravne države, zlasti tistih, ki vplivajo na pravilno delovanje javnih organov in učinkovito sodno presojo, lahko resno škodujejo finančnim interesom Unije. To velja za posamezne kršitve načel pravne države, še bolj pa za kršitve, ki so razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih sprejeli ti organi.

| (16) | Za ugotavljanje kršitev načel pravne države je potrebna temeljita kvalitativna ocena Komisije. Pri tej oceni, ki bi morala biti objektivna, nepristranska in pravična, bi se morale upoštevati ustrezne informacije iz razpoložljivih virov in priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča, informacijami Komisije iz letnega poročila o stanju pravne države in pregleda stanja na področju pravosodja v EU, poročili Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in informacijami Evropskega javnega tožilstva (EJT), kot je ustrezno, ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij in mrež, vključno z organi Sveta Evrope, kot sta Skupina držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO) in Beneška komisija, zlasti z njenim seznamom meril za pravno državo, ter evropskih mrež vrhovnih sodišč in sodnih svetov. Komisija bi se lahko posvetovala z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Beneško komisijo, če je to potrebno za pripravo temeljite kvalitativne ocene. |
| --- | --- |

(16)

Za ugotavljanje kršitev načel pravne države je potrebna temeljita kvalitativna ocena Komisije. Pri tej oceni, ki bi morala biti objektivna, nepristranska in pravična, bi se morale upoštevati ustrezne informacije iz razpoložljivih virov in priznanih institucij, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije, poročili Računskega sodišča, informacijami Komisije iz letnega poročila o stanju pravne države in pregleda stanja na področju pravosodja v EU, poročili Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in informacijami Evropskega javnega tožilstva (EJT), kot je ustrezno, ter sklepi in priporočili ustreznih mednarodnih organizacij in mrež, vključno z organi Sveta Evrope, kot sta Skupina držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO) in Beneška komisija, zlasti z njenim seznamom meril za pravno državo, ter evropskih mrež vrhovnih sodišč in sodnih svetov. Komisija bi se lahko posvetovala z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Beneško komisijo, če je to potrebno za pripravo temeljite kvalitativne ocene.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe so potrebni zlasti v primerih, ko drugi postopki, določeni v zakonodaji Unije, ne bi omogočali učinkovitejše zaščite proračuna Unije. Finančna zakonodaja Unije ter veljavna sektorska in finančna pravila na različne načine ščitijo proračun Unije, vključno s prekinitvami, začasnimi ustavitvami plačil ali finančnimi popravki, povezanimi z nepravilnostmi ali resnimi pomanjkljivostmi v sistemih upravljanja in nadzora. Določiti bi bilo treba ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru kršitev načel pravne države, ter postopek za sprejetje takšnih ukrepov. Takšni ukrepi bi morali vključevati začasno ustavitev plačil in obveznosti, začasno ustavitev izplačil obrokov ali predčasno odplačilo posojil, zmanjšanje financiranja v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki ali sklenitve novih sporazumov o posojilih ali drugih instrumentih, za katere jamči proračun Unije. |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe so potrebni zlasti v primerih, ko drugi postopki, določeni v zakonodaji Unije, ne bi omogočali učinkovitejše zaščite proračuna Unije. Finančna zakonodaja Unije ter veljavna sektorska in finančna pravila na različne načine ščitijo proračun Unije, vključno s prekinitvami, začasnimi ustavitvami plačil ali finančnimi popravki, povezanimi z nepravilnostmi ali resnimi pomanjkljivostmi v sistemih upravljanja in nadzora. Določiti bi bilo treba ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru kršitev načel pravne države, ter postopek za sprejetje takšnih ukrepov. Takšni ukrepi bi morali vključevati začasno ustavitev plačil in obveznosti, začasno ustavitev izplačil obrokov ali predčasno odplačilo posojil, zmanjšanje financiranja v okviru obstoječih obveznosti in prepoved sklepanja novih obveznosti s prejemniki ali sklenitve novih sporazumov o posojilih ali drugih instrumentih, za katere jamči proračun Unije.

| (18) | Pri določanju ukrepov, ki se sprejmejo, bi bilo treba uporabiti načelo sorazmernosti ter zlasti upoštevati resnost stanja, čas, ki je pretekel od začetka zadevnega ravnanja, trajanje in ponovitev ravnanja, namen, obseg sodelovanja zadevne države članice pri prizadevanjih za končanje kršitev načel pravne države ter vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(18)

Pri določanju ukrepov, ki se sprejmejo, bi bilo treba uporabiti načelo sorazmernosti ter zlasti upoštevati resnost stanja, čas, ki je pretekel od začetka zadevnega ravnanja, trajanje in ponovitev ravnanja, namen, obseg sodelovanja zadevne države članice pri prizadevanjih za končanje kršitev načel pravne države ter vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije.

| (19) | Bistveno je, da se v primeru kršitev načel pravne države ustrezno zaščitijo legitimni interesi končnih prejemnikov in upravičencev, ko se sprejmejo ukrepi. Pri razmisleku o sprejetju ukrepov bi morala Komisija upoštevati njihov morebitni vpliv na končne prejemnike in upravičence. Ob upoštevanju, da so plačila Komisije državam članicam v okviru deljenega upravljanja pravno neodvisna od plačil nacionalnih organov upravičencem, se za ustrezne ukrepe po tej uredbi ne bi smelo šteti, da vplivajo na razpoložljivost sredstev za plačila upravičencem v skladu z roki za plačila, določenimi na podlagi veljavnih sektorskih in finančnih pravil. Sklepi, sprejeti na podlagi te uredbe, in obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev, določene v tej uredbi, so del veljavnega prava Unije glede izvajanja financiranja v okviru deljenega upravljanja. Države članice, ki jih ukrepi zadevajo, bi morale Komisiji redno poročati o izpolnjevanju svojih obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev. Poročanje o izpolnjevanju plačilnih obveznosti do upravičencev, kot ga določajo veljavna sektorska in finančna pravila, bi moralo Komisiji omogočiti, da preveri, ali odločitve na podlagi te uredbe na noben način, niti neposredno niti posredno, ne vplivajo na plačila, ki se opravijo na podlagi veljavnih sektorskih in finančnih pravil.
  Za boljšo zaščito končnih prejemnikov ali upravičencev bi morala Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotoviti informacije in smernice, skupaj z ustreznimi orodji za obveščanje Komisije o morebitnih kršitvah pravnih obveznosti državnih subjektov in držav članic glede nadaljnjih izplačil po sprejetju ukrepov na podlagi te uredbe. Komisija bi morala na podlagi takih informacij preveriti, ali so bila upoštevana veljavna pravila, zlasti člen 63, točka (b) člena 68(1) in člen 98 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (13). Komisija bi morala za zagotovitev, da se končnim prejemnikom ali upravičencem dejansko plača vsak znesek, ki jim ga dolgujejo vladni subjekti ali države članice, po potrebi izterjati izvršena plačila, ali, kadar je primerno, izvesti finančni popravek z zmanjšanjem podpore Unije za program v skladu z veljavnimi sektorskimi in finančnimi pravili. |
| --- | --- |

(19)

Bistveno je, da se v primeru kršitev načel pravne države ustrezno zaščitijo legitimni interesi končnih prejemnikov in upravičencev, ko se sprejmejo ukrepi. Pri razmisleku o sprejetju ukrepov bi morala Komisija upoštevati njihov morebitni vpliv na končne prejemnike in upravičence. Ob upoštevanju, da so plačila Komisije državam članicam v okviru deljenega upravljanja pravno neodvisna od plačil nacionalnih organov upravičencem, se za ustrezne ukrepe po tej uredbi ne bi smelo šteti, da vplivajo na razpoložljivost sredstev za plačila upravičencem v skladu z roki za plačila, določenimi na podlagi veljavnih sektorskih in finančnih pravil. Sklepi, sprejeti na podlagi te uredbe, in obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev, določene v tej uredbi, so del veljavnega prava Unije glede izvajanja financiranja v okviru deljenega upravljanja. Države članice, ki jih ukrepi zadevajo, bi morale Komisiji redno poročati o izpolnjevanju svojih obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev. Poročanje o izpolnjevanju plačilnih obveznosti do upravičencev, kot ga določajo veljavna sektorska in finančna pravila, bi moralo Komisiji omogočiti, da preveri, ali odločitve na podlagi te uredbe na noben način, niti neposredno niti posredno, ne vplivajo na plačila, ki se opravijo na podlagi veljavnih sektorskih in finančnih pravil.

Za boljšo zaščito končnih prejemnikov ali upravičencev bi morala Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotoviti informacije in smernice, skupaj z ustreznimi orodji za obveščanje Komisije o morebitnih kršitvah pravnih obveznosti državnih subjektov in držav članic glede nadaljnjih izplačil po sprejetju ukrepov na podlagi te uredbe. Komisija bi morala na podlagi takih informacij preveriti, ali so bila upoštevana veljavna pravila, zlasti člen 63, točka (b) člena 68(1) in člen 98 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (13). Komisija bi morala za zagotovitev, da se končnim prejemnikom ali upravičencem dejansko plača vsak znesek, ki jim ga dolgujejo vladni subjekti ali države članice, po potrebi izterjati izvršena plačila, ali, kadar je primerno, izvesti finančni popravek z zmanjšanjem podpore Unije za program v skladu z veljavnimi sektorskimi in finančnimi pravili.

| (20) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila na Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe ter glede na pomen finančnih učinkov ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila na Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije.

| (21) | Preden bi Komisija predlagala sprejetje morebitnih ukrepov na podlagi te uredbe, bi morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da ta morda krši načela pravne države. O vseh takih obvestilih in njihovi vsebini bi morala Komisija brez odlašanja obvestiti Evropski parlament in Svet. Zadevni državi članici bi bilo treba omogočiti, da predloži pripombe. Komisija bi morala te pripombe upoštevati. |
| --- | --- |

(21)

Preden bi Komisija predlagala sprejetje morebitnih ukrepov na podlagi te uredbe, bi morala obvestiti zadevno državo članico, zakaj meni, da ta morda krši načela pravne države. O vseh takih obvestilih in njihovi vsebini bi morala Komisija brez odlašanja obvestiti Evropski parlament in Svet. Zadevni državi članici bi bilo treba omogočiti, da predloži pripombe. Komisija bi morala te pripombe upoštevati.

| (22) | Komisija bi morala pri določanju rokov v skladu s to uredbo za zadevno državo članico upoštevati zlasti količino predloženih in zahtevanih informacij, kompleksnost zadevnih dejstev in njihove ocene ter upravno zmogljivost zadevne države članice. |
| --- | --- |

(22)

Komisija bi morala pri določanju rokov v skladu s to uredbo za zadevno državo članico upoštevati zlasti količino predloženih in zahtevanih informacij, kompleksnost zadevnih dejstev in njihove ocene ter upravno zmogljivost zadevne države članice.

| (23) | Kadar Komisija po preučitvi pripomb zadevne države članice meni, da so pogoji za sprejetje ukrepov izpolnjeni, bi morala Svetu predložiti predlog za sprejetje ustreznih ukrepov. Svet bi moral na podlagi predloga Komisije za sprejetje ustreznih ukrepov z izvedbenim sklepom odločiti v obdobju enega meseca, ki se lahko izjemoma podaljša za največ dva dodatna meseca. Da se zagotovi, da Svet odločitev sprejme v teh rokih, bi morala Komisija čim bolje izkoristiti svoje pravice iz člena 237 PDEU in Poslovnika Sveta (14). |
| --- | --- |

(23)

Kadar Komisija po preučitvi pripomb zadevne države članice meni, da so pogoji za sprejetje ukrepov izpolnjeni, bi morala Svetu predložiti predlog za sprejetje ustreznih ukrepov. Svet bi moral na podlagi predloga Komisije za sprejetje ustreznih ukrepov z izvedbenim sklepom odločiti v obdobju enega meseca, ki se lahko izjemoma podaljša za največ dva dodatna meseca. Da se zagotovi, da Svet odločitev sprejme v teh rokih, bi morala Komisija čim bolje izkoristiti svoje pravice iz člena 237 PDEU in Poslovnika Sveta (14).

| (24) | Po sprejetju morebitnih ukrepov na podlagi te uredbe bi morala Komisija redno spremljati stanje v zadevni državi članici. Ko zadevna država članica sprejme nove popravne ukrepe, vsekakor pa največ eno leto po sprejetju ukrepov, bi morala Komisija vnovič oceniti stanje. |
| --- | --- |

(24)

Po sprejetju morebitnih ukrepov na podlagi te uredbe bi morala Komisija redno spremljati stanje v zadevni državi članici. Ko zadevna država članica sprejme nove popravne ukrepe, vsekakor pa največ eno leto po sprejetju ukrepov, bi morala Komisija vnovič oceniti stanje.

| (25) | Če je bilo stanje, ki je privedlo do uvedbe navedenih ukrepov, dovolj uspešno odpravljeno, bi moral Svet na predlog Komisije odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom. |
| --- | --- |

(25)

Če je bilo stanje, ki je privedlo do uvedbe navedenih ukrepov, dovolj uspešno odpravljeno, bi moral Svet na predlog Komisije odpraviti ukrepe z odložilnim učinkom.

| (26) | Postopek za sprejetje in odpravo ukrepov bi moral biti skladen z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enake obravnave držav članic ter bi moral potekati v skladu z nepristranskim pristopom, ki temelji na dokazih. Če zadevna država članica izjemoma meni, da prihaja do resnih kršitev navedenih načel, lahko zaprosi predsednika Evropskega sveta, naj zadevo predloži v obravnavo na naslednjem zasedanju Evropskega sveta. V takih izjemnih primerih se ne sprejme nobena odločitev glede ukrepov, dokler o zadevi ne razpravlja Evropski svet. Ta proces praviloma ne traja več kot tri mesece od datuma, ko Komisija Svetu predloži svoj predlog. |
| --- | --- |

(26)

Postopek za sprejetje in odpravo ukrepov bi moral biti skladen z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enake obravnave držav članic ter bi moral potekati v skladu z nepristranskim pristopom, ki temelji na dokazih. Če zadevna država članica izjemoma meni, da prihaja do resnih kršitev navedenih načel, lahko zaprosi predsednika Evropskega sveta, naj zadevo predloži v obravnavo na naslednjem zasedanju Evropskega sveta. V takih izjemnih primerih se ne sprejme nobena odločitev glede ukrepov, dokler o zadevi ne razpravlja Evropski svet. Ta proces praviloma ne traja več kot tri mesece od datuma, ko Komisija Svetu predloži svoj predlog.

| (27) | Komisija bi morala Evropski parlament obveščati o vseh ukrepih, ki so predlagani, sprejeti in odpravljeni na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala Evropski parlament obveščati o vseh ukrepih, ki so predlagani, sprejeti in odpravljeni na podlagi te uredbe.

| (28) | Komisija bi morala o uporabi te uredbe poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri poročanju Evropskemu parlamentu in Svetu bi morala Komisija poleg učinkovitosti sprejetih ukrepov upoštevati tudi splošno učinkovitost postopka, določenega v tej uredbi, in komplementarnost tega instrumenta z drugimi. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala o uporabi te uredbe poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri poročanju Evropskemu parlamentu in Svetu bi morala Komisija poleg učinkovitosti sprejetih ukrepov upoštevati tudi splošno učinkovitost postopka, določenega v tej uredbi, in komplementarnost tega instrumenta z drugimi.

| (29) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pristojnost EJT ali na obveznosti držav članic, ki ne sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, ustanovljenem z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) – |
| --- | --- |

(29)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pristojnost EJT ali na obveznosti držav članic, ki ne sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, ustanovljenem z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila, potrebna za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| (a) | „pravna država“ se nanaša na vrednoto Unije iz člena 2 PEU. Vključuje načela zakonitosti, ki pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen zakonodajni postopek; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti; učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih in nepristranskih sodišč, vključno z dostopom do pravnega varstva, tudi kar zadeva temeljne pravice; delitve oblasti; ter nediskriminacije in enakosti pred zakonom. Pravna država se razume ob upoštevanju ostalih vrednot in načel Unije iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

(a)

„pravna država“ se nanaša na vrednoto Unije iz člena 2 PEU. Vključuje načela zakonitosti, ki pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen zakonodajni postopek; pravne varnosti; prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti; učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih in nepristranskih sodišč, vključno z dostopom do pravnega varstva, tudi kar zadeva temeljne pravice; delitve oblasti; ter nediskriminacije in enakosti pred zakonom. Pravna država se razume ob upoštevanju ostalih vrednot in načel Unije iz člena 2 PEU;

| (b) | „državni subjekt“ pomeni javni organ na kateri koli ravni vlade, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, kot tudi organizacije države članice v smislu točke 42 člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba). |
| --- | --- |

(b)

„državni subjekt“ pomeni javni organ na kateri koli ravni vlade, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, kot tudi organizacije države članice v smislu točke 42 člena 2 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).

16

Člen 3

Kršitve načel pravne države

Za namene te uredbe je lahko za kršitve načel pravne države značilno naslednje:

| (a) | ogrožanje neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

(a)

ogrožanje neodvisnosti sodstva;

| (b) | neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov; |
| --- | --- |

(b)

neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje, ali neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov;

| (c) | omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili in pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb, ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava. |
| --- | --- |

(c)

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili in pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb, ali omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava.

Člen 4

Pogoji za sprejetje ukrepov

1.   Kadar se v skladu s členom 6 ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, se sprejmejo ustrezni ukrepi.

2.   Za namene te uredbe se kršitve načel pravne države nanašajo na enega ali več naslednjih primerov:

| (a) | pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev;

| (b) | pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo; |
| --- | --- |

(b)

pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo;

| (c) | pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(c)

pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije;

| (d) | učinkovita sodna presoja ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a), (b) in (c), ki jo izvajajo neodvisna sodišča; |
| --- | --- |

(d)

učinkovita sodna presoja ukrepov ali opustitev s strani organov iz točk (a), (b) in (c), ki jo izvajajo neodvisna sodišča;

| (e) | preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov; |
| --- | --- |

(e)

preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov;

| (f) | izterjava neupravičeno plačanih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

izterjava neupravičeno plačanih sredstev;

| (g) | učinkovito in pravočasno sodelovanje z OLAF ter, če zadevna država članica v njem sodeluje, EJT pri njunih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(g)

učinkovito in pravočasno sodelovanje z OLAF ter, če zadevna država članica v njem sodeluje, EJT pri njunih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja;

| (h) | drugi primeri ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(h)

drugi primeri ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije.

Člen 5

Ukrepi za zaščito proračuna Unije

1.   Če so izpolnjeni pogoji iz člena 4 te uredbe, se lahko sprejme eden ali več naslednjih ustreznih ukrepov v skladu s postopkom iz člena 6 te uredbe:

| (a) | kadar Komisija izvršuje proračun Unije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja na podlagi točk (a) in (c) člena 62(1) Finančne uredbe ter kadar je prejemnik državni subjekt:






  (i) | začasna ustavitev plačil ali izvajanja pravne obveznosti ali prenehanje pravne obveznosti na podlagi člena 131(3) Finančne uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar Komisija izvršuje proračun Unije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja na podlagi točk (a) in (c) člena 62(1) Finančne uredbe ter kadar je prejemnik državni subjekt:

(i)

začasna ustavitev plačil ali izvajanja pravne obveznosti ali prenehanje pravne obveznosti na podlagi člena 131(3) Finančne uredbe;

| (ii) | prepoved sklepanja novih pravnih obveznosti; |
| --- | --- |

(ii)

prepoved sklepanja novih pravnih obveznosti;

| (iii) | začasna ustavitev izplačila obrokov v celoti ali delno ali predčasno odplačilo posojil, za katera jamči proračun Unije; |
| --- | --- |

(iii)

začasna ustavitev izplačila obrokov v celoti ali delno ali predčasno odplačilo posojil, za katera jamči proračun Unije;

| (iv) | začasna ustavitev ali zmanjšanje gospodarske prednosti v okviru instrumenta, za katerega jamči proračun Unije; |
| --- | --- |

(iv)

začasna ustavitev ali zmanjšanje gospodarske prednosti v okviru instrumenta, za katerega jamči proračun Unije;

| (v) | prepoved sklepanja novih sporazumov o posojilih ali drugih instrumentih, za katere jamči proračun Unije; |
| --- | --- |

(v)

prepoved sklepanja novih sporazumov o posojilih ali drugih instrumentih, za katere jamči proračun Unije;

| (b) | kadar Komisija izvršuje proračun Unije v okviru deljenega upravljanja z državami članicami na podlagi točke (b) člena 62(1) Finančne uredbe:






  (i) | začasna ustavitev odobritve enega ali več programov ali spremembe začasnih ustavitev; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar Komisija izvršuje proračun Unije v okviru deljenega upravljanja z državami članicami na podlagi točke (b) člena 62(1) Finančne uredbe:

(i)

začasna ustavitev odobritve enega ali več programov ali spremembe začasnih ustavitev;

| (ii) | začasna ustavitev obveznosti; |
| --- | --- |

(ii)

začasna ustavitev obveznosti;

| (iii) | zmanjšanje obveznosti, tudi s finančnimi popravki ali prenosi na druge programe za porabo sredstev; |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje obveznosti, tudi s finančnimi popravki ali prenosi na druge programe za porabo sredstev;

| (iv) | zmanjšanje predhodnega financiranja; |
| --- | --- |

(iv)

zmanjšanje predhodnega financiranja;

| (v) | prekinitev rokov za plačilo; |
| --- | --- |

(v)

prekinitev rokov za plačilo;

| (vi) | začasna ustavitev plačil. |
| --- | --- |

(vi)

začasna ustavitev plačil.

2.   Razen če je v sklepu o sprejetju ukrepov določeno drugače, uvedba ustreznih ukrepov ne vpliva na obveznosti državnih subjektov iz točke (a) odstavka 1 ali držav članic iz točke (b) odstavka 1, da izvajajo program ali izvršujejo sredstva, ki jih zadeva ukrep, zlasti pa ne na obveznosti, ki jih imajo do končnih prejemnikov ali upravičencev, vključno z obveznostjo plačevanja na podlagi te uredbe in veljavnih sektorskih ali finančnih pravil. Države članice, ki jih zadevajo ukrepi, sprejeti na podlagi te uredbe, pri izvrševanju sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja vsake tri mesece od sprejetja navedenih ukrepov poročajo Komisiji o izpolnjevanju teh obveznosti.

Komisija preveri, ali je bilo upoštevano pravo, ki se uporablja, in po potrebi sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito proračuna Unije v skladu s sektorskimi in finančnimi pravili.

3.   Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni. Določijo se glede na dejanski ali morebitni vpliv kršitev načel pravne države na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali na finančne interese Unije. Ustrezno se upoštevajo narava, trajanje, resnost in obseg kršitev načel pravne države. Ukrepi so, kolikor je to mogoče, usmerjeni v ukrepe Unije, na katere vplivajo kršitve.

4.   Komisija prek spletnega mesta ali internetnega portala zagotovi informacije in smernice za končne prejemnike ali upravičence o obveznostih držav članic iz odstavka 2. Komisija na istem spletnem mestu ali internetnem portalu zagotovi tudi ustrezna orodja, s katerimi končni prejemniki ali upravičenci obvestijo Komisijo o vsaki kršitvi teh obveznosti, ki po njihovem mnenju nanje neposredno vpliva. Ta odstavek se uporablja na način, ki zagotavlja zaščito oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, v skladu z načeli, določenimi v Direktivi (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Informacijam, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu s tem odstavkom, se priloži dokazilo, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri ustreznem organu zadevne države članice.

5.   Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo končni prejemniki ali upravičenci v skladu z odstavkom 4 tega člena, po svojih najboljših močeh zagotovi, da se jim dejansko plača vsak znesek, ki jim ga dolgujejo vladni subjekti ali države članice iz odstavka 2 tega člena, zlasti v skladu s členom 63, točko (b) člena 68(1) in členom 98 Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume.

Člen 6

Postopek

1.   Kadar Komisija ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 4 izpolnjeni, zadevni državi članici pošlje pisno uradno obvestilo, v katerem navede dejanske elemente in posebne razloge, na katerih temeljijo njene ugotovitve, razen če meni, da bi lahko z drugimi postopki, določenimi v zakonodaji Unije, učinkoviteje zaščitila proračun Unije. Komisija o takem uradnem obvestilu in njegovi vsebini brez odlašanja obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Glede na informacije, prejete na podlagi odstavka 1, lahko Evropski parlament Komisijo pozove k strukturiranemu dialogu o svojih ugotovitvah.

3.   Komisija pri ocenjevanju, ali so pogoji iz člena 4 izpolnjeni, upošteva ustrezne informacije iz razpoložljivih virov, vključno z odločitvami, sklepi in priporočili institucij Unije ter drugih ustreznih mednarodnih organizacij in drugih priznanih institucij.

4.   Komisija lahko za izvedbo ocene iz odstavka 3, preden ali potem ko je poslala pisno uradno obvestilo na podlagi odstavka 1, zahteva dodatne informacije.

5.   Zadevna država članica zagotovi zahtevane informacije in lahko poda pripombe o ugotovitvah, navedenih v uradnem obvestilu iz odstavka 1, v roku, ki ga določi Komisija in ki ni krajši od enega meseca in ni daljši od treh mesecev od datuma uradnega obvestila o ugotovitvah. V pripombah lahko predlaga sprejetje popravnih ukrepov v odziv na ugotovitve iz uradnega obvestila Komisije.

6.   Komisija pri odločanju o tem, ali naj predloži predlog izvedbenega sklepa o ustreznih ukrepih, upošteva prejete informacije in vse pripombe zadevne države članice kot tudi ustreznost morebitnih predlaganih popravnih ukrepov. Komisija svojo oceno opravi v okvirnem roku enega meseca od prejema katerih koli informacij od zadevne države članice ali njenih pripomb, ali ob koncu roka, določenega v skladu z odstavkom 5, kadar ni prejela nobenih informacij ali pripomb, v vsakem primeru pa v razumnem časovnem okviru.

7.   Kadar namerava Komisija pripraviti predlog na podlagi odstavka 9, pred tem državi članici da priložnost, da v enem mesecu predloži pripombe, zlasti glede sorazmernosti predvidenih ukrepov.

8.   Komisija pri ocenjevanju sorazmernosti ukrepov, ki bodo uvedeni, upošteva informacije in smernice iz odstavka 3.

9.   Kadar Komisija meni, da so pogoji iz člena 4 izpolnjeni in da popravni ukrepi, ki jih morda predlaga država članica na podlagi odstavka 5, ne obravnavajo ustrezno ugotovitev iz uradnega obvestila Komisije, Svetu v enem mesecu po prejemu pripomb države članice oziroma, v primeru, da pripomb ni bilo, brez nepotrebnega odlašanja, v vsakem primeru pa v enem mesecu od roka, določenega v odstavku 7, predloži predlog izvedbenega sklepa o ustreznih ukrepih. V predlogu navede posebne razloge in dokaze, na katerih temeljijo njene ugotovitve.

10.   Svet sprejme izvedbeni sklep iz odstavka 9 tega člena v enem mesecu od prejema predloga Komisije. V izjemnih okoliščinah se lahko obdobje za sprejetje izvedbenega sklepa podaljša za največ dva meseca. Kadar se ji to zdi primerno, Komisija za zagotovitev pravočasnega sprejetja sklepa uporabi svoje pravice iz člena 237 PDEU.

11.   Svet lahko s kvalificirano večino spremeni predlog Komisije in spremenjeno besedilo sprejme z izvedbenim sklepom.

Člen 7

Odprava ukrepov

1.   Zadevna država članica lahko kadar koli sprejme nove popravne ukrepe in Komisiji predloži pisno uradno obvestilo, vključno z dokazi, da pogoji iz člena 4 niso več izpolnjeni.

2.   Komisija na zahtevo zadevne države članice ali na lastno pobudo in najpozneje eno leto po tem, ko Svet sprejme ukrepe, vnovič oceni stanje v zadevni državi članici, pri čemer upošteva vse dokaze, ki jih je predložila zadevna država članica, in ustreznost vseh novih popravnih ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica.

Kadar Komisija meni, da pogoji iz člena 4 niso več izpolnjeni, Svetu predloži predlog izvedbenega sklepa o odpravi sprejetih ukrepov.

Kadar Komisija meni, da je bilo stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, delno odpravljeno, Svetu predloži predlog izvedbenega sklepa o prilagoditvi sprejetih ukrepov.

Kadar Komisija meni, da stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, ni bilo odpravljeno, na zadevno državo članico naslovi obrazložen sklep in o njem obvesti Svet.

Ko zadevna država članica predloži pisno uradno obvestilo na podlagi odstavka 1, Komisija predloži predlog ali sprejme sklep v enem mesecu od navedenega uradnega obvestila. To obdobje se lahko v ustrezno utemeljenih okoliščinah podaljša; v tem primeru Komisija zadevno državo članico brez odlašanja obvesti o razlogih za podaljšanje.

Postopek iz odstavkov 3, 4, 5, 6, 9, 10 in 11 člena 6 se smiselno uporabi, kot je ustrezno.

3.   Kadar se ukrepi v zvezi z začasno ustavitvijo odobritve enega ali več programov ali sprememb začasnih ustavitev iz točke (i) člena 5(1)(b) ali začasno ustavitvijo obveznosti iz točke (ii) člena 5(1)(b) odpravijo, se zneski začasno ustavljenih obveznosti vknjižijo v proračun Unije ob upoštevanju člena 5 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (18). Začasno ustavljenih obveznosti za leto n ni mogoče vknjižiti v proračun po letu n + 2.

Člen 8

Obveščanje Evropskega parlamenta

Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament o vseh ukrepih, ki so bili predlagani, sprejeti ali odpravljeni na podlagi členov 5, 6 in 7.

Člen 9

Poročanje

Komisija do 12. januarja 2024 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe, zlasti o učinkovitosti sprejetih ukrepov.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL C 291, 17.8.2018, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 14. decembra 2020. Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sporočilo Komisije „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“, COM(2014) 158, Priloga I.

3

(4)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

4

(5)  Sodba Sodišča z dne 12. novembra 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato proti Srl Meridionale Industria Salumi in drugi; Ditta Italo Orlandi & Figlio in Ditta Vincenzo Divella proti Amministrazione delle finanze dello Stato. Združene zadeve 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

5

(6)  Sodba Sodišča z dne 21. septembra 1989, Hoechst, združeni zadevi 46/87 in 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

6

(7)  Sodba Sodišča z dne 27. februarja 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses proti Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31, 40–41; sodba Sodišča z dne 25. julija 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, točke 63–67.

7

(8)  Sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36; sodba Sodišča z dne 10. novembra 2016, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35, in sodba Sodišča z dne 22. decembra 2010, DEB,C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

8

(9)  Mnenje 2/13, EU:C:2014:2454, točka 168.

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (glej stran 23 tega Uradnega lista).

10

(11)  Zadeva C-64/16, točke 32–36.

11

(12)  Zadeva C-64/16, točke 40–41.

12

(13)  Še ni objavljena v Uradnem listu.

13

(14)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o spremembi Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

17

(18)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (glej stran 11 tega Uradnega lista).

18

---

| 22.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 433/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

LI 433/11

---

UREDBA SVETA (EU, Euratom) 2020/2093

z dne 17. decembra 2020

o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 312 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da večletni finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da večletni finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2021.

| (2) | Ekonomski učinek krize zaradi COVID-19 od Unije zahteva, da zagotovi dolgoročni finančni okvir, ki bo utrl pot pravičnemu in vključujočemu prehodu na zeleno in digitalno prihodnost, kar bo podprlo dolgoročnejšo strateško neodvisnost Unije in njeno odpornost na šoke v prihodnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomski učinek krize zaradi COVID-19 od Unije zahteva, da zagotovi dolgoročni finančni okvir, ki bo utrl pot pravičnemu in vključujočemu prehodu na zeleno in digitalno prihodnost, kar bo podprlo dolgoročnejšo strateško neodvisnost Unije in njeno odpornost na šoke v prihodnosti.

| (3) | Letne zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje za odobritve plačil, določene v tej uredbi, morajo upoštevati veljavne zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva, ki so določene v skladu z veljavnim sklepom Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije, ki je bil sprejet v skladu s tretjim odstavkom člena 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev). |
| --- | --- |

(3)

Letne zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje za odobritve plačil, določene v tej uredbi, morajo upoštevati veljavne zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva, ki so določene v skladu z veljavnim sklepom Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije, ki je bil sprejet v skladu s tretjim odstavkom člena 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev).

| (4) | Kadar je treba uporabiti jamstva, dana iz splošnega proračuna Unije za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba), bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil iz večletnega finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(4)

Kadar je treba uporabiti jamstva, dana iz splošnega proračuna Unije za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba), bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil iz večletnega finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev.

| (5) | V večletnem finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V večletnem finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Finančne uredbe.

| (6) | Večletni finančni okvir bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2018. Določiti bi bilo treba tudi pravila za letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej. |
| --- | --- |

(6)

Večletni finančni okvir bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2018. Določiti bi bilo treba tudi pravila za letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej.

| (7) | Določiti bi bilo treba pravila za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi večletni finančni okvir. Takšne prilagoditve bi lahko bile povezane z zamudo pri sprejemanju novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja, z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Določiti bi bilo treba tudi pravila o mehanizmu za prilagoditev za posamezne programe. |
| --- | --- |

(7)

Določiti bi bilo treba pravila za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi večletni finančni okvir. Takšne prilagoditve bi lahko bile povezane z zamudo pri sprejemanju novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja, z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Določiti bi bilo treba tudi pravila o mehanizmu za prilagoditev za posamezne programe.

| (8) | Vzpostaviti bi bilo treba posebno in največjo možno prožnost, da bo Unija lahko izpolnjevala svoje obveznosti v skladu s členom 323 PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Vzpostaviti bi bilo treba posebno in največjo možno prožnost, da bo Unija lahko izpolnjevala svoje obveznosti v skladu s členom 323 PDEU.

| (9) | Naslednji tematski posebni instrumenti so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali posledice, zaradi česar lahko proračunski postopek poteka gladko: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za solidarnost in nujno pomoč ter rezerva za prilagoditev na brexit. Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ni namenjena reševanju posledic kriz, povezanih s trgom, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo. |
| --- | --- |

(9)

Naslednji tematski posebni instrumenti so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali posledice, zaradi česar lahko proračunski postopek poteka gladko: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za solidarnost in nujno pomoč ter rezerva za prilagoditev na brexit. Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ni namenjena reševanju posledic kriz, povezanih s trgom, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo.

| (10) | Naslednji netematski posebni instrumenti so potrebni, saj še povečujejo prožnost: enotni instrument za rezervo in instrument prilagodljivosti. Enotni instrument za rezervo bi moral omogočiti, da se razpoložljive razlike do zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti oziroma za odobritve plačil prerazdelijo med proračunskimi leti in – za odobritve za prevzem obveznosti – med postavkami večletnega finančnega okvira, ne da bi bili preseženi skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira. Instrument za prilagodljivost bi moral omogočiti financiranje posebnih nepredvidenih odhodkov za dano proračunsko leto. |
| --- | --- |

(10)

Naslednji netematski posebni instrumenti so potrebni, saj še povečujejo prožnost: enotni instrument za rezervo in instrument prilagodljivosti. Enotni instrument za rezervo bi moral omogočiti, da se razpoložljive razlike do zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti oziroma za odobritve plačil prerazdelijo med proračunskimi leti in – za odobritve za prevzem obveznosti – med postavkami večletnega finančnega okvira, ne da bi bili preseženi skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira. Instrument za prilagodljivost bi moral omogočiti financiranje posebnih nepredvidenih odhodkov za dano proračunsko leto.

| (11) | Določiti bi bilo treba posebne določbe, da se omogoči, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti posebne instrumente. |
| --- | --- |

(11)

Določiti bi bilo treba posebne določbe, da se omogoči, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti posebne instrumente.

| (12) | Treba je predvideti revizijo večletnega finančnega okvira v primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami, ponovne združitve Cipra ali širitve Unije ter glede na izvrševanje proračuna. |
| --- | --- |

(12)

Treba je predvideti revizijo večletnega finančnega okvira v primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami, ponovne združitve Cipra ali širitve Unije ter glede na izvrševanje proračuna.

| (13) | To uredbo bi morda bilo treba revidirati tudi v primeru nepredvidenih okoliščin, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru omejitev, določenih v večletnem finančnem okviru. Zato je treba predvideti možnost revizije večletnega finančnega okvira v takih primerih. |
| --- | --- |

(13)

To uredbo bi morda bilo treba revidirati tudi v primeru nepredvidenih okoliščin, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru omejitev, določenih v večletnem finančnem okviru. Zato je treba predvideti možnost revizije večletnega finančnega okvira v takih primerih.

| (14) | Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za večletni finančni okvir. Treba je določiti najvišje zneske za prispevke iz splošnega proračuna Unije k tem projektom in tako zagotoviti, da ne vplivajo na druge projekte, ki se financirajo iz navedenega proračuna. |
| --- | --- |

(14)

Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za večletni finančni okvir. Treba je določiti najvišje zneske za prispevke iz splošnega proračuna Unije k tem projektom in tako zagotoviti, da ne vplivajo na druge projekte, ki se financirajo iz navedenega proračuna.

| (15) | Določiti je treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku, pri čemer je treba spoštovati proračunska pooblastila Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu: institucije), kot so določena v Pogodbah, in zahteve glede preglednosti. |
| --- | --- |

(15)

Določiti je treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku, pri čemer je treba spoštovati proračunska pooblastila Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu: institucije), kot so določena v Pogodbah, in zahteve glede preglednosti.

| (16) | Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. Če se novi večletni finančni okvir ne sprejme pred koncem trajanja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi, se v skladu s členom 312(4) PDEU še naprej uporabljajo zgornje meje, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe – |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. Če se novi večletni finančni okvir ne sprejme pred koncem trajanja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi, se v skladu s členom 312(4) PDEU še naprej uporabljajo zgornje meje, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 1

Večletni finančni okvir

Ta uredba določa večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027.

Člen 2

Spoštovanje zgornjih mej večletnega finančnega okvira

1.   Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: institucije) v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za navedeno leto spoštujejo letne zgornje meje odhodkov iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: zgornje meje večletnega finančnega okvira).

Posebna zgornja meja za razdelek 3 iz Priloge I se določi brez poseganja v prožnost med obema stebroma skupne kmetijske politike (SKP). Prilagojena zgornja meja, ki se uporabi za steber I SKP po opravljenih prenosih med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in neposrednimi plačili, se določi v ustreznem pravnem aktu, večletni finančni okvir pa se ustrezno prilagodi v skladu s predvideno tehnično prilagoditvijo iz člena 4 te uredbe.

2.   Kadar je treba uporabiti sredstva iz posebnih instrumentov iz členov 8, 9, 10 in 12, se odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil vključijo v proračun nad ustreznimi zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira.

Kadar je treba uporabiti sredstva iz enotnega instrumenta za rezervo iz člena 11, se odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil vključijo v proračun nad ustreznimi zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za dano leto.

3.   Kadar je treba uporabiti jamstvo za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Finančne uredbe, se potrebni znesek uporabi nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira.

Člen 3

Spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev

1.   V vsakem letu, ki ga zajema večletni finančni okvir, skupne zahtevane odobritve plačil po letni prilagoditvi ter ob upoštevanju vseh drugih prilagoditev in revizij ter uporabe člena 2(2) in (3) niso tolikšne, da bi vpoklicna stopnja za lastna sredstva presegla zgornjo mejo lastnih sredstev, določeno v veljavnem sklepu Sveta o virih lastnih sredstev Evropske unije, sprejetim v skladu s tretjim odstavkom člena 311 PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev).

2.   Po potrebi se zgornje meje večletnega finančnega okvira znižajo, da se zagotovi spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev.

POGLAVJE 2

PRILAGODITVE VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

Člen 4

Tehnične prilagoditve

1.   Komisija vsako leto pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 opravi naslednje tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira:

| (a) | revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1; |
| --- | --- |

(a)

revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1;

| (b) | izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev;

| (c) | izračun zneska odobritev za prevzem obveznosti, razpoložljivega v okviru enotnega instrumenta za rezervo, kakor je določen v točki (a) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (a) prvega pododstavka člena 11(2); |
| --- | --- |

(c)

izračun zneska odobritev za prevzem obveznosti, razpoložljivega v okviru enotnega instrumenta za rezervo, kakor je določen v točki (a) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (a) prvega pododstavka člena 11(2);

| (d) | izračun prilagoditve zgornje meje za odobritve plačil v okviru enotnega instrumenta za rezervo iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(2); |
| --- | --- |

(d)

izračun prilagoditve zgornje meje za odobritve plačil v okviru enotnega instrumenta za rezervo iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(2);

| (e) | izračun dodelitev dodatnih sredstev za posebne programe iz člena 5(1) in rezultat letne prilagoditve iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(e)

izračun dodelitev dodatnih sredstev za posebne programe iz člena 5(1) in rezultat letne prilagoditve iz člena 5(2).

2.   Komisija izvede tehnične prilagoditve iz odstavka 1 na podlagi fiksnega deflatorja v višini 2 % na leto.

3.   Komisija sporoči rezultate tehničnih prilagoditev iz odstavka 1 ter gospodarske napovedi, na katerih temeljijo, Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Brez poseganja v člena 6 in 7 dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče.

Člen 5

Prilagoditev za posamezne programe

1.   Znesek, enak prihodkom od kazni, ki so jih institucije Unije naložile na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (3) in (ES) št. 139/2004 (4), ki se v skladu s členom 107 Finančne uredbe knjiži v proračun za leto n–1, po odbitku zneska za leto n–1 iz člena 141(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (5), je na voljo za dodatna sredstva za:

| (a) | odobritve za prevzem obveznosti za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, za programe iz Priloge II v skladu z odstotki, določenimi za navedene programe v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Prilogi II, in |
| --- | --- |

(a)

odobritve za prevzem obveznosti za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, za programe iz Priloge II v skladu z odstotki, določenimi za navedene programe v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Prilogi II, in

| (b) | odobritve plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027. |
| --- | --- |

(b)

odobritve plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027.

Skupni znesek dodatnih sredstev za obdobje 2022–2027 za odobritve za prevzem obveznosti oziroma odobritve plačil znaša 11 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). Za vsako leto v obdobju 2022–2026 letni znesek dodatnih sredstev za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil znaša vsaj 1 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018) in ne presega 2 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

Skupni znesek dodatnih sredstev za odobritve za prevzem obveznosti za programe v obdobju 2022–2027 je določen v stolpcu „Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti v skladu s členom 5“ v razpredelnici iz Priloge II.

2.   Zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti iz ustreznih razdelkov za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, se prilagodijo navzgor z zneski, ki ustrezajo dodatnim sredstvom iz odstavka 1, in sicer v skladu z odstotki, določenimi za navedene postavke v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Priloge II. Zgornja meja odobritev plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, se samodejno prilagodi navzgor z zneski, ki ustrezajo dodatnim sredstvom iz odstavka 1.

Člen 6

Prilagoditve v zvezi z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali splošnim režimom pogojenosti za zaščito proračuna Unije

1.   Če se v okviru ukrepov, povezanih z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnemu režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije, v skladu z ustreznim temeljnim aktom začasno ustavljene proračunske obveznosti v zvezi s sredstvi Unije sprostijo, se zneski, ki ustrezajo začasno ustavljenim obveznostim, prenesejo v naslednja leta, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno prilagodijo.

2.   Komisija sporoči rezultat morebitnih prilagoditev na podlagi odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Začasno ustavljenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v splošni proračun Unije po letu n+2.

Člen 7

Prilagoditev v skladu z novimi pravili ali programi v okviru deljenega upravljanja

1.   Če se po 1. januarju 2021 sprejmejo nova pravila ali programi na podlagi deljenega upravljanja za strukturna sklada, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za upravljanje meja in vizumov v okviru Sklada za celovito upravljanje zunanjih meja se zneski, ki ustrezajo neporabljenim dodeljenim sredstvom v letu 2021, v enakih deležih prenesejo v vsako posamezno leto od 2022 do 2025, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno prilagodijo.

2.   Komisija sporoči rezultat morebitnih prilagoditev na podlagi odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu.

POGLAVJE 3

POSEBNI INSTRUMENTI

ODDELEK 1

Tematski posebni instrumenti

Člen 8

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

1.   Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, ne presega najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   Odobritve za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

Člen 9

Rezerva za solidarnost in nujno pomoč

1.   Z rezervo za solidarnost in nujno pomoč se lahko financirajo:

| (a) | pomoč pri odzivanju na izredne razmere, nastale zaradi večjih nesreč, ki so zajete v Solidarnostnem skladu Evropske unije, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002 (6), in |
| --- | --- |

(a)

pomoč pri odzivanju na izredne razmere, nastale zaradi večjih nesreč, ki so zajete v Solidarnostnem skladu Evropske unije, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002 (6), in

| (b) | hitri odzivi na posebne nujne potrebe znotraj Unije ali v tretjih državah ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob pripravi proračuna, zlasti odzivi na izredne razmere in operacije podpore po naravnih nesrečah, ki niso zajete v točki (a), nesrečah, ki jih povzroči človek, ob humanitarnih krizah v primerih ogroženosti javnega zdravja ter zdravja živali in rastlin v velikem obsegu pa tudi v primerih posebnega pritiska na zunanjih mejah Unije zaradi migracijskih tokov, kadar to zahtevajo okoliščine. |
| --- | --- |

(b)

hitri odzivi na posebne nujne potrebe znotraj Unije ali v tretjih državah ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob pripravi proračuna, zlasti odzivi na izredne razmere in operacije podpore po naravnih nesrečah, ki niso zajete v točki (a), nesrečah, ki jih povzroči človek, ob humanitarnih krizah v primerih ogroženosti javnega zdravja ter zdravja živali in rastlin v velikem obsegu pa tudi v primerih posebnega pritiska na zunanjih mejah Unije zaradi migracijskih tokov, kadar to zahtevajo okoliščine.

2.   Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ne presega najvišjega letnega zneska 1 200 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). Vsi deli letnega zneska, ki se ne porabijo v letu n, se lahko porabijo do leta n+1. Najprej se porabi del letnega zneska iz prejšnjega leta. Vsi deli letnega zneska iz leta n, ki se ne porabijo v letu n+1, zapadejo.

3.   Odobritve za rezervo za solidarnost in nujno pomoč so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

4.   Vsako leto 1. oktobra ostane na razpolago vsaj ena četrtina letnega zneska iz odstavka 2 za kritje potreb, ki bi nastale do konca tega leta.

Brez poseganja v prvi pododstavek se lahko uporabijo naslednji največji odstotki skupnega zneska, ki je na voljo do 1. septembra vsakega leta:

| — | 50 % za pomoč iz točke (a) odstavka 1; znesek, ki izhaja iz tega izračuna, se zniža za kateri koli znesek, ki je bil z uporabo odstavka 5 uporabljen v predhodnem letu, |
| --- | --- |

—

50 % za pomoč iz točke (a) odstavka 1; znesek, ki izhaja iz tega izračuna, se zniža za kateri koli znesek, ki je bil z uporabo odstavka 5 uporabljen v predhodnem letu,

| — | 35 % za pomoč tretjim državam iz točke (b) odstavka 1, |
| --- | --- |

—

35 % za pomoč tretjim državam iz točke (b) odstavka 1,

| — | 15 % za pomoč znotraj Unije iz točke (b) odstavka 1. |
| --- | --- |

—

15 % za pomoč znotraj Unije iz točke (b) odstavka 1.

Brez poseganja v prvi pododstavek se lahko preostali del razpoložljivega zneska od 1. septembra vsakega leta porabi za kakršno koli pomoč iz drugega pododstavka za kritje potreb, ki se pojavijo do konca navedenega leta.

5.   V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki so na voljo v rezervi za solidarnost in nujno pomoč, ne zadostujejo za kritje zneskov, ki so po oceni potrebni za pomoč iz točke (a) odstavka 1 v letu nastanka nesreče, kot je opredeljena v navedeni točki, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz letnih zneskov, ki so na razpolago za rezervo za solidarnost in nujno pomoč v naslednjem letu, in sicer največ do zneska 400 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

Člen 10

Rezerva za prilagoditev na brexit

1.   Rezerva za prilagoditev na brexit zagotavlja pomoč pri soočanju z nepredvidenimi in negativnimi posledicami v državah članicah in sektorjih, ki jih je izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo najbolj prizadel, ob upoštevanju in v skladu s pogoji, določenimi v ustreznem instrumentu.

2.   Rezerva za prilagoditev na brexit ne presega zneska 5 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

3.   Odobritve za rezervo za prilagoditev na brexit so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

ODDELEK 2

Netematski posebni instrumenti

Člen 11

Enotni instrument za rezervo

1.   Enotni instrument za rezervo zajema:

| (a) | od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razpoložljivim razlikam do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leto n–1 in ki bodo dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za obdobje 2022–2027; |
| --- | --- |

(a)

od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razpoložljivim razlikam do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leto n–1 in ki bodo dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za obdobje 2022–2027;

| (b) | od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razliki med izvršenimi plačili in zgornjo mejo plačil večletnega finančnega okvira za leto n–1, da se zgornja meja plačil za obdobje 2022–2027 prilagodi navzgor, in |
| --- | --- |

(b)

od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razliki med izvršenimi plačili in zgornjo mejo plačil večletnega finančnega okvira za leto n–1, da se zgornja meja plačil za obdobje 2022–2027 prilagodi navzgor, in

| (c) | dodatne zneske, ki so lahko dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira v določenem letu za odobritve za prevzem obveznosti ali odobritve plačil oziroma oboje, odvisno od primera, če se v celoti izravnajo z razlikami iz enega ali več razdelkov večletnega finančnega okvira za tekoče ali prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti, in se v celoti izravnajo z razlikami do zgornje meje plačil za prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve plačil. |
| --- | --- |

(c)

dodatne zneske, ki so lahko dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira v določenem letu za odobritve za prevzem obveznosti ali odobritve plačil oziroma oboje, odvisno od primera, če se v celoti izravnajo z razlikami iz enega ali več razdelkov večletnega finančnega okvira za tekoče ali prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti, in se v celoti izravnajo z razlikami do zgornje meje plačil za prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve plačil.

Zneski se lahko uporabijo na podlagi točke (c) prvega pododstavka le, če so zneski, ki so na voljo na podlagi točk (a) in (b) navedenega pododstavka, kot je ustrezno, nezadostni in v vsakem primeru kot zadnja možnost za odziv na nepredvidene okoliščine.

Če se uporabi točka (c) prvega pododstavka, se skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za tekoče proračunsko leto in prihodnja proračunska leta ne presežejo. Zneski, izravnani v skladu z navedeno točko, se zato ne uporabijo nadalje v okviru večletnega finančnega okvira.

2.   Z uporabo enotnega instrumenta za rezervo na podlagi točk (a) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 se v nobenem letu ne preseže skupni znesek:

| (a) | 0,04 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah za prevzem obveznosti, kot je bil izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

0,04 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah za prevzem obveznosti, kot je bil izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4;

| (b) | 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah plačil, kot je izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah plačil, kot je izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4.

Uporaba enotnega instrumenta za rezervo v katerem koli danem letu je skladna z zgornjimi mejami lastnih sredstev, določenimi v sklepu o virih lastnih sredstev.

3.   Letne prilagoditve iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 za obdobje 2025–2027 v primerjavi s prvotnimi zgornjimi mejami plačil za zadevna leta ne presegajo naslednjih najvišjih zneskov (v cenah iz leta 2018):

| — | 2025 – 8 000 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

2025 – 8 000 milijonov EUR,

| — | 2026 – 13 000 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

2026 – 13 000 milijonov EUR,

| — | 2027 – 15 000 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

2027 – 15 000 milijonov EUR.

Zneski iz drugega pododstavka člena 5(2) so dodani najvišjim zneskom iz prvega pododstavka tega odstavka.

Vse prilagoditve navzgor se v celoti izravnajo z ustreznim znižanjem zgornje meje plačil za leto n–1.

4.   Evropski parlament in Svet lahko uporabita zneske iz točk (a) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena v okviru proračunskega postopka iz člena 314 PDEU, da se omogoči financiranje odhodkov, ki jih ni bilo mogoče financirati v okviru ustreznih razpoložljivih zgornjih mej večletnega finančnega okvira v določenem letu.

Prilagoditev navzgor iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena od leta 2022 naprej izvaja Komisija, in sicer v okviru tehnične prilagoditve iz člena 4.

Člen 12

Instrument prilagodljivosti

1.   Instrument prilagodljivosti se lahko uporabi za financiranje v danem proračunskem letu posebnih nepredvidenih odhodkov v odobritvah za prevzem obveznosti in ustreznih odobritvah plačil, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov. Zgornja meja letnega zneska, ki je na razpolago za instrument prilagodljivosti, je 915 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   Neporabljeni del letnega zneska instrumenta prilagodljivosti se lahko porabi do leta n+2. Najprej se porabijo vsi deli letnega zneska iz prejšnjih let, od najstarejšega dalje. Vsi deli letnega zneska iz leta n, ki se ne porabijo do leta n+2, zapadejo.

POGLAVJE 4

REVIZIJA VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

Člen 13

Revizija večletnega finančnega okvira

1.   Brez poseganja v člen 3(2) ter člene 14 do 17 se lahko v nepredvidenih okoliščinah večletni finančni okvir revidira ob upoštevanju zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev.

2.   Praviloma se vsak predlog za revizijo večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 predloži in sprejme pred začetkom proračunskega postopka za zadevno leto ali za prvo od zadevnih let.

3.   Pri vsakem predlogu revizije večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se preučijo možnosti za prerazporeditev odhodkov med programi, ki jih zajema razdelek, na katerega se nanaša revizija, pri čemer se zlasti upoštevajo vsakršna pričakovanja, da se odobritve ne bodo porabile v celoti.

4.   Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo možnosti za izravnavo zvišanja zgornje meje enega razdelka z znižanjem zgornje meje drugega razdelka.

5.   Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se ohrani ustrezno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Člen 14

Revizija, povezana z izvrševanjem

Komisija po potrebi hkrati z uradnim obvestilom Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih tehničnih prilagoditev večletnega finančnega okvira predloži predloge za revizijo skupnih odobritev plačil, ki se ji v smislu izvrševanja zdijo potrebni, da se zagotovi dobro upravljanje letnih zgornjih mej plačil, še zlasti pa skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti.

Člen 15

Revizija v primeru spremembe Pogodb

V primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami se večletni finančni okvir revidira skladno s tem.

Člen 16

Revizija v primeru širitve Unije

V primeru, da k Uniji pristopi(-ta/-jo) nova(-i/-e) država(-i/-e) članica(-i/-e), se večletni finančni okvir revidira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz pristopa.

Člen 17

Revizija v primeru ponovne združitve Cipra

V primeru ponovne združitve Cipra se večletni finančni okvir revidira, da se upoštevajo celovita rešitev ciprskega vprašanja in dodatne finančne potrebe, ki izhajajo iz ponovne združitve.

POGLAVJE 5

PRISPEVEK K FINANCIRANJU OBSEŽNIH PROJEKTOV

Člen 18

Prispevek k financiranju obsežnih projektov

1.   V obdobju 2021–2027 je iz splošnega proračuna Unije za obsežne projekte na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program na razpolago največ 13 202 milijona EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   V obdobju 2021–2027 je iz splošnega proračuna Unije za projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) na razpolago največ 5 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

POGLAVJE 6

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V PRORAČUNSKEM POSTOPKU

Člen 19

Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku

1.   Institucije sprejmejo ukrepe za lažji potek letnega proračunskega postopka.

2.   Institucije sodelujejo v dobri veri med celotnim postopkom, da bi uskladile svoja stališča. Institucije na vseh stopnjah postopka sodelujejo prek ustreznih medinstitucionalnih stikov, da bi spremljale napredovanje dela in analizirale stopnjo zbliževanja.

3.   Institucije zagotovijo čim večjo usklajenost svojih časovnih razporedov dela, da se omogoči konvergentna in usklajena izvedba postopkov, ki bi privedla h končnemu sprejetju splošnega proračuna Unije.

4.   Na vseh stopnjah postopka se lahko med predstavniki z različnih hierarhičnih ravni, odvisno od narave pričakovanih razprav, skličejo trialogi. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom določi svoje udeležence za vsak sestanek in svoj mandat za pogajanja ter druge institucije pravočasno obvesti o podrobnostih sestankov.

Člen 20

Enotnost proračuna

Vsi odhodki in prihodki Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo so vključeni v splošni proračun Unije v skladu s členom 7 Finančne uredbe, vključno z odhodki, ki nastanejo zaradi kakršne koli odločitve, ki jo Svet sprejme soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom v okviru člena 332 PDEU.

POGLAVJE 7

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Prehod na naslednji večletni finančni okvir

Komisija do 1. julija 2025 predloži predlog novega večletnega finančnega okvira.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2020

Za Svet

Predsednica

S. SCHULZE

---

(1)  Odobritev z dne 16. decembra 2020 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

4

(5)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

6

---

PRILOGA I

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (EU-27)

| (v mio. EUR – cene iz leta 2018) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2021–2027


  skupaj |
| 1. | Enotni trg, inovacije in digitalno |

(v mio. EUR – cene iz leta 2018)

Odobritve za prevzem obveznosti

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2021–2027

skupaj

1.

19 712

19 666

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

132 781

| 2. | Kohezija, odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2.

49 741

51 101

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

377 768

| 2a. | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

2a.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2b.

Odpornost in vrednote

4 330

5 150

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

47 533

| 3. | Naravni viri in okolje |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

50 617

49 719

48 932

48 161

356 374

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

38 564

38 115

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

258 594

| 4. | Migracije in upravljanje meja |
| --- | --- |

4.

2 324

2 811

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 671

| 5. | Varnost in obramba |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Sosedstvo in svet |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Evropska javna uprava |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

od tega: upravni odhodki institucij

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI SKUPAJ

154 049

153 254

152 848

152 750

152 896

153 390

155 113

1 074 300

ODOBRITVE PLAČIL SKUPAJ

156 557

154 822

149 936

149 936

149 936

149 936

149 936

1 061 058

---

PRILOGA II

PRILAGODITEV ZA POSAMEZNE PROGRAME – SEZNAM PROGRAMOV, RAZDELITVENI KLJUČ IN SKUPNA DODATNA SREDSTVA ZA ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v mio. EUR – cene iz leta 2018) |
| --- |
| | Razdelitveni ključ | Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti na podlagi člena 5 |
| 1. | Enotni trg, inovacije in digitalno |

(v mio. EUR – cene iz leta 2018)

Razdelitveni ključ

Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti na podlagi člena 5

1.

36,36 %

4 000

Obzorje Evropa

27,27 %

3 000

Sklad InvestEU

9,09 %

1 000

| 2b. | Odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2b.

54,55 %

6 000

EU za zdravje

26,37 %

2 900

Erasmus+

15,46 %

1 700

Ustvarjalna Evropa

5,45 %

600

Pravice in vrednote

7,27 %

800

| 4. | Migracije in upravljanje meja |
| --- | --- |

4.

9,09 %

1 000

Sklad za integrirano upravljanje meja

9,09 %

1 000

SKUPAJ

100,00 %

11 000

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 433/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

LI 433/23

---

UREDBA SVETA (EU) 2020/2094

z dne 14. decembra 2020

o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so sprejele vrsto izrednih ukrepov, da bi omejile širjenje COVID-19, ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija 11. marca 2020 razglasila za pandemijo. |
| --- | --- |

(1)

Države članice so sprejele vrsto izrednih ukrepov, da bi omejile širjenje COVID-19, ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija 11. marca 2020 razglasila za pandemijo.

| (2) | Ukrepi brez primere, sprejeti v odziv na izjemne razmere zaradi COVID-19, na katere države članice nimajo vpliva, so povzročili znatne motnje gospodarske dejavnosti, ki se odraža v strmem upadu bruto domačega proizvoda in resnem vplivu na zaposlovanje, socialne razmere, revščino in neodvisnost. Zlasti so povzročili motnje v dobavnih verigah in proizvodnji ter odsotnosti z delovnega mesta. Poleg tega je zagotavljanje številnih storitev postalo zelo težavno ali nemogoče. Hkrati se je zmanjšalo povpraševanje potrošnikov. Veliko podjetij se sooča z likvidnostnimi težavami in njihova solventnost je ogrožena, medtem ko so finančni trgi zelo nestanovitni. Zelo prizadeti so zlasti ključni sektorji, kot so potovanja in turizem. Širše gledano so ti ukrepi že povzročili ali bodo povzročili resno poslabšanje finančnega položaja številnih podjetij v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi brez primere, sprejeti v odziv na izjemne razmere zaradi COVID-19, na katere države članice nimajo vpliva, so povzročili znatne motnje gospodarske dejavnosti, ki se odraža v strmem upadu bruto domačega proizvoda in resnem vplivu na zaposlovanje, socialne razmere, revščino in neodvisnost. Zlasti so povzročili motnje v dobavnih verigah in proizvodnji ter odsotnosti z delovnega mesta. Poleg tega je zagotavljanje številnih storitev postalo zelo težavno ali nemogoče. Hkrati se je zmanjšalo povpraševanje potrošnikov. Veliko podjetij se sooča z likvidnostnimi težavami in njihova solventnost je ogrožena, medtem ko so finančni trgi zelo nestanovitni. Zelo prizadeti so zlasti ključni sektorji, kot so potovanja in turizem. Širše gledano so ti ukrepi že povzročili ali bodo povzročili resno poslabšanje finančnega položaja številnih podjetij v Uniji.

| (3) | Kriza zaradi COVID-19 se je hitro razširila v Uniji in v tretjih državah. Za leto 2020 je v Uniji predvideno močno zmanjšanje rasti. Tveganja okrevanja so v različnih državah članicah zelo neenakomerna, kar povečuje razlike med nacionalnimi gospodarstvi. Različne fiskalne zmožnosti držav članic, da zagotovijo finančno podporo, kjer je to najbolj potrebno za okrevanje, in razhajanje pri ukrepih držav članic ogrožajo enotni trg ter socialno in teritorialno kohezijo. |
| --- | --- |

(3)

Kriza zaradi COVID-19 se je hitro razširila v Uniji in v tretjih državah. Za leto 2020 je v Uniji predvideno močno zmanjšanje rasti. Tveganja okrevanja so v različnih državah članicah zelo neenakomerna, kar povečuje razlike med nacionalnimi gospodarstvi. Različne fiskalne zmožnosti držav članic, da zagotovijo finančno podporo, kjer je to najbolj potrebno za okrevanje, in razhajanje pri ukrepih držav članic ogrožajo enotni trg ter socialno in teritorialno kohezijo.

| (4) | Za okrevanje gospodarstva je potreben celovit sklop ukrepov. Ta sklop ukrepov zahteva obsežne javne in zasebne naložbe, da bi Uniji omogočili začetek trajnostnega in odpornega okrevanja, ustvarili visokokakovostna delovna mesta, podpirali socialno vključenost in odpravili neposredno škodo, ki jo je povzročila kriza zaradi COVID-19, hkrati pa podprli zelene in digitalne prednostne naloge Unije. |
| --- | --- |

(4)

Za okrevanje gospodarstva je potreben celovit sklop ukrepov. Ta sklop ukrepov zahteva obsežne javne in zasebne naložbe, da bi Uniji omogočili začetek trajnostnega in odpornega okrevanja, ustvarili visokokakovostna delovna mesta, podpirali socialno vključenost in odpravili neposredno škodo, ki jo je povzročila kriza zaradi COVID-19, hkrati pa podprli zelene in digitalne prednostne naloge Unije.

| (5) | Izjemne razmere, ki jih je povzročil COVID -19, na katere države članice nimajo vpliva, zahtevajo usklajen in enoten pristop na ravni Unije. Da bi preprečili nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja, zaposlovanja in socialne kohezije ter spodbudili uravnoteženo okrevanje gospodarske dejavnosti, bi bilo treba vzpostaviti izjemen in usklajen program gospodarske in socialne podpore v duhu solidarnosti med državami članicami, zlasti za tiste, ki so bile najbolj prizadete. |
| --- | --- |

(5)

Izjemne razmere, ki jih je povzročil COVID -19, na katere države članice nimajo vpliva, zahtevajo usklajen in enoten pristop na ravni Unije. Da bi preprečili nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja, zaposlovanja in socialne kohezije ter spodbudili uravnoteženo okrevanje gospodarske dejavnosti, bi bilo treba vzpostaviti izjemen in usklajen program gospodarske in socialne podpore v duhu solidarnosti med državami članicami, zlasti za tiste, ki so bile najbolj prizadete.

| (6) | Ker je ta uredba izjemen odziv na te začasne, vendar izredne okoliščine, bi morala biti podpora v njenem okviru na voljo le za namene odzivanja na negativne gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 ali za potrebe po takojšnjem financiranju, da bi preprečili ponoven pojav krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(6)

Ker je ta uredba izjemen odziv na te začasne, vendar izredne okoliščine, bi morala biti podpora v njenem okviru na voljo le za namene odzivanja na negativne gospodarske posledice krize zaradi COVID-19 ali za potrebe po takojšnjem financiranju, da bi preprečili ponoven pojav krize zaradi COVID-19.

| (7) | Podpora na podlagi instrumenta, ki ga določa ta uredba (v nadaljnjem besedilu: instrument) bi morala biti usmerjena zlasti v ukrepe za ponovno vzpostavitev trgov dela in socialne zaščite ter sistemov zdravstvene oskrbe, ukrepe za ponovno oživitev potenciala za trajnostno rast in zaposlovanje, da bi okrepili kohezijo med državami članicami in podprli njihov prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo, ukrepe za podporo podjetjem, ki so jih prizadele posledice krize zaradi COVID-19, zlasti malim in srednjim podjetjem, ter podporo naložbam v dejavnosti, ki so bistvene za krepitev trajnostne rasti v Uniji, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v podjetja, ukrepom za raziskavo in inovacije v odziv na krizo zaradi COVID-19, za krepitev zmogljivosti na ravni Unije za izboljšanje pripravljenosti na krize, podporo pri prizadevanjih za pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo in podporo kmetijstvu v in razvoju podeželskih območji pri odzivanju na posledice krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Podpora na podlagi instrumenta, ki ga določa ta uredba (v nadaljnjem besedilu: instrument) bi morala biti usmerjena zlasti v ukrepe za ponovno vzpostavitev trgov dela in socialne zaščite ter sistemov zdravstvene oskrbe, ukrepe za ponovno oživitev potenciala za trajnostno rast in zaposlovanje, da bi okrepili kohezijo med državami članicami in podprli njihov prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo, ukrepe za podporo podjetjem, ki so jih prizadele posledice krize zaradi COVID-19, zlasti malim in srednjim podjetjem, ter podporo naložbam v dejavnosti, ki so bistvene za krepitev trajnostne rasti v Uniji, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v podjetja, ukrepom za raziskavo in inovacije v odziv na krizo zaradi COVID-19, za krepitev zmogljivosti na ravni Unije za izboljšanje pripravljenosti na krize, podporo pri prizadevanjih za pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo in podporo kmetijstvu v in razvoju podeželskih območji pri odzivanju na posledice krize zaradi COVID-19.

| (8) | Za zagotavljanje trajnostnega in odpornega okrevanja po vsej Uniji in pomoči pri izvajanju gospodarske podpore bi bilo treba uporabiti uveljavljene mehanizme porabe v okviru programov Unije v skladu z večletnim finančnim okvirom. Podpora v okviru teh programov se zagotovi v obliki nepovratne podpore, posojil in oblikovanja rezervacij za proračunska jamstva. Dodelitev finančnih sredstev bi morala odražati obseg, v katerem lahko ti programi prispevajo k ciljem instrumenta. Prispevki v navedene programe na podlagi instrumenta bi morali biti popolnoma skladni z njegovimi cilji, ki so povezani s podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotavljanje trajnostnega in odpornega okrevanja po vsej Uniji in pomoči pri izvajanju gospodarske podpore bi bilo treba uporabiti uveljavljene mehanizme porabe v okviru programov Unije v skladu z večletnim finančnim okvirom. Podpora v okviru teh programov se zagotovi v obliki nepovratne podpore, posojil in oblikovanja rezervacij za proračunska jamstva. Dodelitev finančnih sredstev bi morala odražati obseg, v katerem lahko ti programi prispevajo k ciljem instrumenta. Prispevki v navedene programe na podlagi instrumenta bi morali biti popolnoma skladni z njegovimi cilji, ki so povezani s podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19.

| (9) | Glede na naravo ukrepov, ki bodo financirani, bi bilo treba del zneskov, ki so na voljo na podlagi instrumenta, uporabiti za posojila državam članicam, drugi del zneskov pa bi morali predstavljati zunanje namenske prejemke za namene člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), uporabiti pa bi ga bilo treba za nepovratno podporo, podporo preko finančnih instrumentov ali oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in s tem povezane odhodke Unije. V ta namen je v okviru potrebnih ukrepov na podlagi te uredbe primerno omogočiti, da se v skladu s členom 21(5) finančne uredbe vključi dodelitev, na podlagi te uredbe kot temeljnega akta, dela prihodkov, zagotovljenih na podlagi izjemnega in začasnega pooblastila iz Sklepa Sveta o sistemov virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (2) (sklep o virih lastnih sredstev). |
| --- | --- |

(9)

Glede na naravo ukrepov, ki bodo financirani, bi bilo treba del zneskov, ki so na voljo na podlagi instrumenta, uporabiti za posojila državam članicam, drugi del zneskov pa bi morali predstavljati zunanje namenske prejemke za namene člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), uporabiti pa bi ga bilo treba za nepovratno podporo, podporo preko finančnih instrumentov ali oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in s tem povezane odhodke Unije. V ta namen je v okviru potrebnih ukrepov na podlagi te uredbe primerno omogočiti, da se v skladu s členom 21(5) finančne uredbe vključi dodelitev, na podlagi te uredbe kot temeljnega akta, dela prihodkov, zagotovljenih na podlagi izjemnega in začasnega pooblastila iz Sklepa Sveta o sistemov virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (2) (sklep o virih lastnih sredstev).

| (10) | Čeprav se točka (c) člena 12(4) in člen 14(3) finančne uredbe uporabljata za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, ki so na razpolago v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki na podlagi te uredbe, se glede na roke, določene za različne vrste podpore, odobritve za prevzem obveznosti, ki izhajajo iz teh zunanjih namenskih prejemkov, ne bi smele samodejno prenesti prek ustreznih končnih datumov, z izjemo odobritev za prevzem obveznosti, potrebnih za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ukrepov iz tega instrumenta. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav se točka (c) člena 12(4) in člen 14(3) finančne uredbe uporabljata za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, ki so na razpolago v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki na podlagi te uredbe, se glede na roke, določene za različne vrste podpore, odobritve za prevzem obveznosti, ki izhajajo iz teh zunanjih namenskih prejemkov, ne bi smele samodejno prenesti prek ustreznih končnih datumov, z izjemo odobritev za prevzem obveznosti, potrebnih za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ukrepov iz tega instrumenta.

| (11) | Odobritve za prevzem obveznosti za nepovratno podporo bi morale biti samodejno na razpolago do odobrenega zneska. Likvidnost bi bilo treba upravljati učinkovito, tako da se sredstva zberejo le, če je treba pravne obveznosti poravnati z ustreznimi odobritvami plačil. |
| --- | --- |

(11)

Odobritve za prevzem obveznosti za nepovratno podporo bi morale biti samodejno na razpolago do odobrenega zneska. Likvidnost bi bilo treba upravljati učinkovito, tako da se sredstva zberejo le, če je treba pravne obveznosti poravnati z ustreznimi odobritvami plačil.

| (12) | Glede na pomen uporabe zneskov v prvih letih izvajanja instrumenta je primerno, da se pregleda napredek pri izvajanju instrumenta in uporabe podpore, dodeljene v skladu s to uredbo. Komisija bi morala pripraviti poročilo do 31. oktobra 2022. |
| --- | --- |

(12)

Glede na pomen uporabe zneskov v prvih letih izvajanja instrumenta je primerno, da se pregleda napredek pri izvajanju instrumenta in uporabe podpore, dodeljene v skladu s to uredbo. Komisija bi morala pripraviti poročilo do 31. oktobra 2022.

| (13) | V členu 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je določeno, da se spremembe Sklepa 2014/335/EU, Euratom, sprejete na datum začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe in ustrezno povečanje zgornje meje virov lastnih sredstev Unije bi vplivala na finančne obveznosti Združenega kraljestva. Člen 143(1) Sporazuma o izstopu omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih finančnih obveznosti Unije na tiste pogojne finančne obveznosti Unije, ki izhajajo iz finančnih poslov, ki jih je Unija sklenila pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna finančna obveznost Unije, ki izhaja iz podpore na podlagi te uredbe bi bila poznejša od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem – |
| --- | --- |

(13)

V členu 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je določeno, da se spremembe Sklepa 2014/335/EU, Euratom, sprejete na datum začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe in ustrezno povečanje zgornje meje virov lastnih sredstev Unije bi vplivala na finančne obveznosti Združenega kraljestva. Člen 143(1) Sporazuma o izstopu omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih finančnih obveznosti Unije na tiste pogojne finančne obveznosti Unije, ki izhajajo iz finančnih poslov, ki jih je Unija sklenila pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna finančna obveznost Unije, ki izhaja iz podpore na podlagi te uredbe bi bila poznejša od datuma začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   V podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 ta uredba vzpostavi Instrument Evropske unije za okrevanje (v nadaljnjem besedilu: instrument).

2.   Podpora na podlagi instrumenta financira zlasti naslednje ukrepe za odpravo negativnih gospodarskih posledic krize zaradi COVID-19 ali za potrebe po takojšnjem financiranju, da bi preprečili ponoven pojav te krize :

| (a) | ukrepe za ponovno vzpostavitev zaposlovanja in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za ponovno vzpostavitev zaposlovanja in ustvarjanje delovnih mest;

| (b) | ukrepe v obliki reform in naložb, s katerimi bi oživili potencial za trajnostno rast in zaposlovanje z namenom okrepiti kohezijo med državami članicami in povečati njihovo odpornost; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe v obliki reform in naložb, s katerimi bi oživili potencial za trajnostno rast in zaposlovanje z namenom okrepiti kohezijo med državami članicami in povečati njihovo odpornost;

| (c) | ukrepe za podjetja, ki so jih prizadele gospodarske posledice krize zaradi COVID-19, zlasti ukrepe, ki koristijo malim in srednjim podjetjem, ter podporo naložbam v dejavnosti, ki so bistvene za krepitev trajnostne rasti v Uniji, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v podjetja; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za podjetja, ki so jih prizadele gospodarske posledice krize zaradi COVID-19, zlasti ukrepe, ki koristijo malim in srednjim podjetjem, ter podporo naložbam v dejavnosti, ki so bistvene za krepitev trajnostne rasti v Uniji, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v podjetja;

| (d) | ukrepe za raziskave in inovacije v odziv na krizo zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za raziskave in inovacije v odziv na krizo zaradi COVID-19;

| (e) | ukrepe za povečanje ravni pripravljenosti Unije na krize ter za omogočanje hitrega in učinkovitega odziva Unije v izrednih razmerah večjih razsežnosti, vključno z ukrepi kot so skladiščenje osnovnih zalog in medicinske opreme ter pridobitev potrebne infrastrukture za hitro odzivanje na krize; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za povečanje ravni pripravljenosti Unije na krize ter za omogočanje hitrega in učinkovitega odziva Unije v izrednih razmerah večjih razsežnosti, vključno z ukrepi kot so skladiščenje osnovnih zalog in medicinske opreme ter pridobitev potrebne infrastrukture za hitro odzivanje na krize;

| (f) | ukrepe, s katerimi se zagotovi, da pravični prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo ne bo ogrožen zaradi krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe, s katerimi se zagotovi, da pravični prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo ne bo ogrožen zaradi krize zaradi COVID-19;

| (g) | ukrepe za obravnavanje posledic krize zaradi COVID-19 na kmetijstvo in razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(g)

ukrepe za obravnavanje posledic krize zaradi COVID-19 na kmetijstvo in razvoj podeželja.

3.   Ukrepi iz odstavka 2 se izvajajo v okviru posebnih programov Unije in v skladu z ustreznimi akti Unije, v katerih so določena pravila za navedene programe, ter ob popolnem spoštovanju ciljev instrumenta. Ti ukrepi vključujejo tehnično in upravno pomoč za njihovo izvajanje.

Člen 2

Financiranje instrumenta in dodelitev sredstev

1.   Instrument se financira do zneska 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 na podlagi pooblastila iz člena 5 sklepa o virih lastnih sredstev.

Za namene izvajanja v okviru posebnih programov Unije, se znesek iz prvega pododstavka prilagodi na podlagi fiksnega deflatorja v višini 2 % na leto. Za odobritve za prevzem obveznosti se bo navedeni deflator uporabljal za letne obroke.

2.   Znesek iz odstavka 1 se dodeli, kot sledi:

| (a) | podpora do 384 400 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 v obliki nepovratne podpore in vračljive podpore prek finančnih instrumentov, se dodeli na naslednji način:






  (i) | do 47 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za strukturne in kohezijske programe večletnega finančnega okvira 2014–2020, kot so okrepljeni do 2022, vključno s podporo za finančne instrumente; |
| --- | --- | --- |

(a)

podpora do 384 400 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 v obliki nepovratne podpore in vračljive podpore prek finančnih instrumentov, se dodeli na naslednji način:

(i)

do 47 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za strukturne in kohezijske programe večletnega finančnega okvira 2014–2020, kot so okrepljeni do 2022, vključno s podporo za finančne instrumente;

| (ii) | do 312 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam; |
| --- | --- |

(ii)

do 312 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam;

| (iii) | do 1 900 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za program, povezan s civilno zaščito; |
| --- | --- |

(iii)

do 1 900 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za program, povezan s civilno zaščito;

| (iv) | do 5 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za programe, povezane z raziskavami in inovacijami, vključno s podporo za finančne instrumente; |
| --- | --- |

(iv)

do 5 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za programe, povezane z raziskavami in inovacijami, vključno s podporo za finančne instrumente;

| (v) | do 10 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za programe, ki podpirajo območja pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(v)

do 10 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za programe, ki podpirajo območja pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo;

| (vi) | do 7 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za razvoj podeželskih območij; |
| --- | --- |

(vi)

do 7 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za razvoj podeželskih območij;

| (b) | do 360 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 kot posojila državam članicam za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam; |
| --- | --- |

(b)

do 360 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 kot posojila državam članicam za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam;

| (c) | do 5 600 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in z njimi povezane odhodke za programe, katerih cilj je podpora naložbenim operacijam na področju notranjih politik Unije. |
| --- | --- |

(c)

do 5 600 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in z njimi povezane odhodke za programe, katerih cilj je podpora naložbenim operacijam na področju notranjih politik Unije.

Člen 3

Pravila za izvrševanje proračuna

1.   Za namene člena 21(5) finančne uredbe predstavlja 384 400 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od zneska iz člena 2(1) te uredbe, zunanje namenske prejemke za programe Unije iz točke (a) člena 2(2) te uredbe in 5 600 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od navedenega zneska, predstavlja zunanje namenske prejemke za programe Unije iz točke (c) člena 2(2) te uredbe.

2.   360 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od zneska iz člena 2(1), se uporabi za posojila državam članicam na podlagi programov Unije iz točke (b) člena 2(2).

3.   Odobritve za prevzem obveznosti, ki zajemajo podporo programom Unije iz točk (a) in (c) člena 2(2), se samodejno dajo na razpolago do ustreznih zneskov iz teh točk na datum začetka veljavnosti sklepa o virih lastnih sredstev, ki določa pooblastilo iz člena 2(1) te uredbe.

4.   Pravne obveznosti, ki so podlaga za odhodke za podporo iz točke (a) člena 2(2) in, kadar je primerno, iz točke (c) člena 2(2), do 31. decembra 2023 prevzame Komisija ali njene izvajalske agencije. Pravne obveznosti v znesku najmanj 60 % zneska iz točke (a) člena 2(2) se sklenejo do 31. decembra 2022.

5.   Odločitve o odobritvi posojil iz točke (b) člena 2(2) se sprejmejo do 31. decembra 2023.

6.   Proračunska jamstva Unije do zneska, ki se v skladu z ustrezno stopnjo rezervacij, določeno v zadevnih temeljnih aktih, ujema z oblikovanjem rezervacij za proračunska jamstva iz točke (c) člena 2(2), odvisno od profilov tveganja podprtih operacij financiranja in naložbenih operacij, se odobrijo samo za podporo operacijam, ki so jih partnerji odobrili do 31. decembra 2023. V zadevnih sporazumih o proračunskem jamstvu so predvidene določbe, ki zahtevajo, da partnerji finančne operacije, ki ustrezajo vsaj 60 % zneska teh proračunskih jamstev, odobrijo do 31. decembra 2022. Kadar se oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva uporabi za nepovratno podporo v zvezi s finančnimi in naložbenimi operacijami iz točke (c) člena 2(2), Komisija povezane pravne obveznosti prevzame do 31. decembra 2023.

7.   Odstavki 4 do 6 tega člena se ne uporabljajo za tehnično in upravno pomoč iz člena 1(3).

8.   Stroški zaradi tehnične in upravne pomoči za izvajanje instrumenta, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi sistemi informacijske tehnologije iz te uredbe, se financirajo iz proračuna Unije.

9.   Plačila, povezana s prevzetimi pravnimi obveznostmi, sprejetimi odločitvami in določbami za finančne operacije, odobrene v skladu z odstavki 4 do 6 tega člena, se izvršijo do 31. decembra 2026, z izjemo tehnične in upravne pomoči iz člena 1(3) in primerov, v katerih so plačila po letu 2026 izjemoma potrebna, čeprav je bila pravna obveznost prevzeta oziroma je bila sprejeta odločitev ali operacija odobrena pod pogoji, skladnimi z rokom iz tega odstavka, in sicer da lahko Unija izpolni svoje obveznosti do tretjih oseb, tudi tistih, ki jih ima na podlagi dokončne sodne odločbe proti Uniji.

Člen 4

Poročanje

Komisija Svetu do 31. oktobra 2022 predloži poročilo o napredku, doseženem pri izvajanju instrumenta, in o uporabi sredstev, dodeljenih v skladu s členom 2(2).

Člen 5

Uporaba

1.   Ta uredba se ne uporablja za Združeno kraljestvo ali v njem.

2.   Sklicevanja na države članice v tej uredbi se ne razumejo, kot da vključujejo Združeno kraljestvo.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

2

(3)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

3

---

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

| 22.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | LI 433/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

LI 433/28

---

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKO KOMISIJO O PRORAČUNSKI DISCIPLINI, SODELOVANJU V PRORAČUNSKIH ZADEVAH IN DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU TER NOVIH VIRIH LASTNIH SREDSTEV, VKLJUČNO S ČASOVNIM NAČRTOM ZA UVEDBO NOVIH VIROV LASTNIH SREDSTEV

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM

z dne 16. decembra 2020

med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA –

v nadaljnjem besedilu: institucije,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 295 Pogodbe –

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

| 1. | Namen tega sporazuma je izvajati proračunsko disciplino, izboljšati potek letnega proračunskega postopka in sodelovanje med institucijami v proračunskih zadevah, zagotoviti dobro finančno poslovodenje ter vzpostaviti sodelovanje in pripraviti časovni načrt, da bi v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 uvedli nove vire lastnih sredstev, ki bodo zadostovali za kritje odplačevanja Instrumenta Evropske unije za okrevanje, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba EURI). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proračunska disciplina, kakor je določena v tem sporazumu ‚velja za vse odhodke. Ta sporazum je za institucije zavezujoč, dokler velja. Prilogi k temu sporazumu sta njegov sestavni del. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ta sporazum ne spreminja proračunskih in zakonodajnih pooblastil institucij, kakor so določena v Pogodbah, Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Sklepu Sveta (EU, Euratom) 2020/... (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev), ter ne posega v pooblastila nacionalnih parlamentov v zvezi z lastnimi sredstvi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za vsako spremembo tega sporazuma je potrebno medsebojno soglasje institucij. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ta sporazum ima štiri dele:






  — | del I vsebuje določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom ter v zvezi s posebnimi tematskimi in netematskimi instrumenti, |
| --- | --- | --- |

5.

—

del I vsebuje določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom ter v zvezi s posebnimi tematskimi in netematskimi instrumenti,

| — | del II se nanaša na medinstitucionalno sodelovanje v proračunskih zadevah, |
| --- | --- |

—

del II se nanaša na medinstitucionalno sodelovanje v proračunskih zadevah,

| — | del III vsebuje določbe v zvezi z dobrim finančnim poslovodenjem sredstev Unije, |
| --- | --- |

—

del III vsebuje določbe v zvezi z dobrim finančnim poslovodenjem sredstev Unije,

| — | del IV vsebuje določbe v zvezi z s kakovostjo in primerljivostjo podatkov o upravičencih v kontekstu zaščite proračuna Unije. |
| --- | --- |

—

del IV vsebuje določbe v zvezi z s kakovostjo in primerljivostjo podatkov o upravičencih v kontekstu zaščite proračuna Unije.

| 6. | Ta sporazum začne veljati 16. decembra 2020 ter nadomesti Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

6.

DEL I

VEČLETNI FINANČNI OKVIR IN POSEBNI INSTRUMENTI

A.   DOLOČBE V ZVEZI Z VEČLETNIM FINANČNIM OKVIROM

| 7. | Institucije za namene dobrega finančnega poslovodenja v čim večji meri v proračunskem postopku in ob sprejetju splošnega proračuna Unije zagotovijo, da ostanejo na razpolago zadostne razlike do zgornjih mej razdelkov večletnega finančnega okvira, razen podrazdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“. |
| --- | --- |

7.

Posodobitev napovedi za odobritve plačil

| 8. | Komisija vsako leto posodobi napovedi za odobritve plačil za obdobje do najmanj leta 2027. Pri tej posodobitvi se upoštevajo vse ustrezne informacije, vključno z dejanskim izvrševanjem proračunskih odobritev za prevzem obveznosti in proračunskih odobritev plačil, pa tudi z napovedmi glede izvrševanja proračuna. Prav tako se upoštevajo pravila, s katerimi naj bi zagotovili, da se odobritve plačil razvijajo urejeno glede na odobritve za prevzem obveznosti in glede na napovedi o rasti bruto nacionalnega dohodka (BND) Unije. |
| --- | --- |

8.

B.   DOLOČBE V ZVEZI S POSEBNIMI TEMATSKIMI IN NETEMATSKIMI INSTRUMENTI

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

| 9. | Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija predloži predlog za njegovo uporabo, sklep o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pa skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet.
  Komisija hkrati s svojim predlogom sklepa o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice.
  Prerazporeditve v zvezi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji se opravijo v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

9.

Komisija hkrati s svojim predlogom sklepa o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice.

Prerazporeditve v zvezi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji se opravijo v skladu s finančno uredbo.

Rezerva za solidarnost in nujno pomoč

| 10. | Kadar Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za solidarnost in nujno pomoč, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi iz te rezerve v ustrezne proračunske vrstice v skladu s finančno uredbo.
  Sklep o uporabi zneskov na podlagi točke (a) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru Evropski parlament in Svet sprejmeta skupaj na podlagi predloga Komisije v skladu z ustreznim temeljnim aktom.
  Pred vsakršno predložitvijo predloga o prerazporeditvi iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč v zvezi s pomočjo na podlagi točke (b) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru, Komisija preveri možnosti za prerazporeditev odobritev. |
| --- | --- |

10.

Sklep o uporabi zneskov na podlagi točke (a) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru Evropski parlament in Svet sprejmeta skupaj na podlagi predloga Komisije v skladu z ustreznim temeljnim aktom.

Pred vsakršno predložitvijo predloga o prerazporeditvi iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč v zvezi s pomočjo na podlagi točke (b) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru, Komisija preveri možnosti za prerazporeditev odobritev.

Rezerva za prilagoditev zaradi brexita

| 11. | Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za prilagoditev zaradi brexita, določeni v ustreznem instrumentu, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi v ustrezne proračunske vrstice.
  Prerazporeditve v zvezi z rezervo za prilagoditev zaradi brexita se opravijo v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

11.

Prerazporeditve v zvezi z rezervo za prilagoditev zaradi brexita se opravijo v skladu s finančno uredbo.

Enotni instrument za rezervo

| 12. | Komisija lahko v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna predlaga uporabo zneskov, ki ustrezajo celoti ali delu razlik iz točk (a) in (c) prvega pododstavka člena 11(1) uredbe o večletnem finančnem okviru. Komisija uporabo vsakršnih zneskov iz točke (c) prvega pododstavka člena 11(1) navedene uredbe predlaga po temeljiti preučitvi vseh drugih finančnih možnosti.
  Evropski parlament in Svet lahko te zneske uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

12.

Evropski parlament in Svet lahko te zneske uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Instrument prilagodljivosti

| 13. | Komisija predloži predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti, potem ko preuči vse možnosti za prerazporeditev odobritev znotraj razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki.
  V navedenem predlogu se določijo potrebe, ki jih je treba kriti, in znesek. Takšen predlog se lahko predloži v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna.
  Evropski parlament in Svet lahko instrument prilagodljivosti uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 PDEU. |
| --- | --- |

13.

V navedenem predlogu se določijo potrebe, ki jih je treba kriti, in znesek. Takšen predlog se lahko predloži v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna.

Evropski parlament in Svet lahko instrument prilagodljivosti uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 PDEU.

DEL II

IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKIH ZADEVAH

A.   POSTOPEK MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA

| 14. | Podrobnosti o medinstitucionalnem sodelovanju v proračunskem postopku so določene v Prilogi I. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Institucije skladno s členom 312(5) PDEU ukrenejo vse potrebno za lažje sprejetje novega večletnega finančnega okvira ali njegove spremembe v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom iz člena 312(2) PDEU. Takšno ukrepanje bo vključevalo redne sestanke in izmenjavo informacij med Evropskim parlamentom in Svetom, na pobudo Komisije pa tudi sestanke predsednikov institucij, kot je določeno v členu 324 PDEU, z namenom spodbujanja posvetovanj in zbliževanja stališč institucij. Kadar bo predstavljen predlog za nov večletni finančni okvir ali njegovo temeljito spremembo, bodo institucije skušale določiti posebne ureditve za medsebojno sodelovanje in dialog med celotnim postopkom do sprejetja predloga. |
| --- | --- |

15.

Proračunska preglednost

| 16. | Komisija pripravi letno poročilo, ki ga priloži splošnemu proračunu Unije in v katerem zbere razpoložljive nezaupne informacije glede:






  (a) | sredstev in obveznosti Unije, vključno s tistimi, nastalimi z najemanjem in dajanjem posojil, ki ju Unija izvaja v skladu s svojimi pooblastili iz Pogodb; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

sredstev in obveznosti Unije, vključno s tistimi, nastalimi z najemanjem in dajanjem posojil, ki ju Unija izvaja v skladu s svojimi pooblastili iz Pogodb;

| (b) | prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti iz Evropskega razvojnega sklada (6), Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost in morebitnih drugih prihodnjih mehanizmov; |
| --- | --- |

(b)

prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti iz Evropskega razvojnega sklada (6), Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost in morebitnih drugih prihodnjih mehanizmov;

| (c) | odhodkov, ki jih imajo države članice v okviru okrepljenega sodelovanja, če niso vključeni v splošni proračun Unije; |
| --- | --- |

(c)

odhodkov, ki jih imajo države članice v okviru okrepljenega sodelovanja, če niso vključeni v splošni proračun Unije;

| (d) | odhodkov za podnebne ukrepe, na podlagi učinkovite metodologije, ki jo določi Komisija, in po potrebi skladno s sektorsko zakonodajo, in sicer zaradi spremljanja porabe za podnebne ukrepe in njene smotrnosti z namenom doseči splošni cilj, da se vsaj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje nameni za podporo podnebnim ciljem, pri čemer se upoštevajo učinki postopne ukinitve financiranja v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ter se razlikuje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, če je to mogoče.
  Kadar pri enem ali več zadevnih programih ni dosežen zadosten napredek pri uresničevanju cilja v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, se bodo institucije, skladno s svojimi pristojnostmi in zadevno zakonodajo medsebojno posvetovale o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi poraba Unije za podnebne cilje v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 ustrezala najmanj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje; |
| --- | --- |

(d)

odhodkov za podnebne ukrepe, na podlagi učinkovite metodologije, ki jo določi Komisija, in po potrebi skladno s sektorsko zakonodajo, in sicer zaradi spremljanja porabe za podnebne ukrepe in njene smotrnosti z namenom doseči splošni cilj, da se vsaj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje nameni za podporo podnebnim ciljem, pri čemer se upoštevajo učinki postopne ukinitve financiranja v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ter se razlikuje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, če je to mogoče.

Kadar pri enem ali več zadevnih programih ni dosežen zadosten napredek pri uresničevanju cilja v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, se bodo institucije, skladno s svojimi pristojnostmi in zadevno zakonodajo medsebojno posvetovale o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi poraba Unije za podnebne cilje v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 ustrezala najmanj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje;

| (e) | odhodkov, ki prispevajo k zaustavitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti in obrnitvi tega trenda, na podlagi učinkovite, pregledne in celovite metodologije, ki jo določi Komisija v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom, in po potrebi v skladu s sektorsko zakonodajo z namenom prizadevati si, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 %, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(e)

odhodkov, ki prispevajo k zaustavitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti in obrnitvi tega trenda, na podlagi učinkovite, pregledne in celovite metodologije, ki jo določi Komisija v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom, in po potrebi v skladu s sektorsko zakonodajo z namenom prizadevati si, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 %, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti;

| (f) | zavzemanja za enakost med ženskami in moškimi ter za pravice in enake priložnosti vseh v celotnem obdobju izvajanja in spremljanja zadevnih programov, pa tudi za širše upoštevanje teh ciljev in vključevanje načela enakosti spolov, tudi tako, da se v okviru boljše priprave zakonodaje pri ocenah učinka in vrednotenjih okrepi ocenjevanje učinka na enakost spolov. Komisija bo preučila, kako razviti metodologijo za merjenje zadevnih odhodkov na programski ravni v večletnem finančnem okviru 2021–2027. Komisija bo to metodologijo uporabila, takoj ko bo na voljo. Najpozneje 1. januarja 2023 bo Komisija to metodologijo uvedla za določene centralno upravljane programe, da bi preizkusila njeno izvedljivost. Sredi zadevnega obdobja bo preučeno, ali bi lahko metodologijo za preostanek večletnega finančnega okvira 2021–2027 razširili tudi na druge programe. |
| --- | --- |

(f)

zavzemanja za enakost med ženskami in moškimi ter za pravice in enake priložnosti vseh v celotnem obdobju izvajanja in spremljanja zadevnih programov, pa tudi za širše upoštevanje teh ciljev in vključevanje načela enakosti spolov, tudi tako, da se v okviru boljše priprave zakonodaje pri ocenah učinka in vrednotenjih okrepi ocenjevanje učinka na enakost spolov. Komisija bo preučila, kako razviti metodologijo za merjenje zadevnih odhodkov na programski ravni v večletnem finančnem okviru 2021–2027. Komisija bo to metodologijo uporabila, takoj ko bo na voljo. Najpozneje 1. januarja 2023 bo Komisija to metodologijo uvedla za določene centralno upravljane programe, da bi preizkusila njeno izvedljivost. Sredi zadevnega obdobja bo preučeno, ali bi lahko metodologijo za preostanek večletnega finančnega okvira 2021–2027 razširili tudi na druge programe.

| (g) | uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj v vseh zadevnih programih Unije za večletni finančni okvir 2021–2027. |
| --- | --- |

(g)

uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj v vseh zadevnih programih Unije za večletni finančni okvir 2021–2027.

V učinkovitih metodologijah iz točk (d) in (e) prvega odstavka bo po možnosti naveden prispevek proračuna Unije k evropskemu zelenemu dogovoru, ki vključuje načelo neškodovanja.

V učinkoviti metodologiji iz točke (d) prvega odstavka, ki bo pregledna, celovita in usmerjena v rezultate ter bo temeljila na smotrnosti, bo vključeno letno posvetovanje Komisije z Evropskim parlamentom in Svetom in bodo določeni ustrezni ukrepi, ki se sprejmejo v primeru nezadostnega napredka pri doseganju zadevnih ciljev.

Nobena od metodologij iz te točke ne bi smela povzročiti čezmernega upravnega bremena za nosilce projektov ali za upravičence.

| 17. | Komisija pripravi letno poročilo o izvajanju Instrumenta Evropske unije za okrevanje. V tem letnem poročilu so zbrane razpoložljive nezaupne informacije glede:






  — | sredstev in obveznosti, nastalih z najemanjem in dajanjem posojil, ki se izvajata na podlagi člena 5 sklepa o virih lastnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

17.

—

sredstev in obveznosti, nastalih z najemanjem in dajanjem posojil, ki se izvajata na podlagi člena 5 sklepa o virih lastnih sredstev,

| — | skupnega zneska prihodkov, dodeljenih programom Unije za izvajanje Instrumenta Evropske unije za okrevanje v preteklem letu, razčlenjenih po programu in proračunski vrstici, |
| --- | --- |

—

skupnega zneska prihodkov, dodeljenih programom Unije za izvajanje Instrumenta Evropske unije za okrevanje v preteklem letu, razčlenjenih po programu in proračunski vrstici,

| — | prispevka izposojenih sredstev k doseganju ciljev Instrumenta Evropske unije za okrevanje in posebnih programov Unije. |
| --- | --- |

—

prispevka izposojenih sredstev k doseganju ciljev Instrumenta Evropske unije za okrevanje in posebnih programov Unije.

B.   VKLJUČITEV FINANČNIH DOLOČB V ZAKONODAJNE AKTE

| 18. | Vsak zakonodajni akt o večletnem programu, sprejet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, mora vsebovati določbo, v kateri zakonodajalec določi finančna sredstva programa.
  Ta znesek pomeni za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku.
  Za programe iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru se prednostni referenčni znesek samodejno poveča za dodatne dodelitve iz člena 5(1) uredbe o večletnem finančnem okviru.
  Evropski parlament in Svet ter Komisija, ko pripravi predlog proračuna, se zavezujejo, da se v celotnem obdobju trajanja zadevnega programa od tega zneska ne bodo odmaknili za več kot 15 %, razen če ne nastopijo nove objektivne in dolgotrajne okoliščine, ki se ob upoštevanju rezultatov izvajanja programa, pridobljenih zlasti na podlagi ocen, izrecno in natančno utemeljijo. Vsako povečanje na podlagi takega odmika mora ostati pod obstoječo zgornjo mejo zadevnega razdelka, pri čemer to ne posega v uporabo instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru in tega sporazuma.
  Četrti odstavek se ne uporablja za dodatne dodelitve iz tretjega odstavka.
  Ta točka se ne uporablja niti za odobritve za kohezijo, ki so sprejete v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in so državam članicam vnaprej dodeljene in ki zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa, niti za obsežne projekte iz člena 18 uredbe o večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

18.

Ta znesek pomeni za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku.

Za programe iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru se prednostni referenčni znesek samodejno poveča za dodatne dodelitve iz člena 5(1) uredbe o večletnem finančnem okviru.

Evropski parlament in Svet ter Komisija, ko pripravi predlog proračuna, se zavezujejo, da se v celotnem obdobju trajanja zadevnega programa od tega zneska ne bodo odmaknili za več kot 15 %, razen če ne nastopijo nove objektivne in dolgotrajne okoliščine, ki se ob upoštevanju rezultatov izvajanja programa, pridobljenih zlasti na podlagi ocen, izrecno in natančno utemeljijo. Vsako povečanje na podlagi takega odmika mora ostati pod obstoječo zgornjo mejo zadevnega razdelka, pri čemer to ne posega v uporabo instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru in tega sporazuma.

Četrti odstavek se ne uporablja za dodatne dodelitve iz tretjega odstavka.

Ta točka se ne uporablja niti za odobritve za kohezijo, ki so sprejete v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in so državam članicam vnaprej dodeljene in ki zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa, niti za obsežne projekte iz člena 18 uredbe o večletnem finančnem okviru.

| 19. | Pravno zavezujoči akti Unije o večletnih programih, ki niso sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ne vsebujejo „predvidoma potrebnega zneska“.
  Finančni referenčni znesek, če ga Svet želi vključiti, se upošteva kot izraz volje zakonodajalca in ne vpliva na proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v PDEU. Določba v ta namen se vključi v vse pravno zavezujoče akte Unije, ki vsebujejo takšen finančni referenčni znesek. |
| --- | --- |

19.

Finančni referenčni znesek, če ga Svet želi vključiti, se upošteva kot izraz volje zakonodajalca in ne vpliva na proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v PDEU. Določba v ta namen se vključi v vse pravno zavezujoče akte Unije, ki vsebujejo takšen finančni referenčni znesek.

C.   ODHODKI V ZVEZI S SPORAZUMI O RIBIŠTVU

| 20. | Za odhodke v zvezi s sporazumi o ribištvu se uporabljajo naslednja posebna pravila.
  Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj v zvez s sporazumi o ribištvu, vključno s proračunskimi posledicami teh sporazumov.
  Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse za čimhitrejšo izvedbo vseh postopkov.
  Zneski, v proračunu predvideni za nove sporazume o ribištvu ali za podaljšanje tovrstnih sporazumov, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega proračunskega leta, se vključijo v rezervo.
  Če se izkaže, da odobritve v zvezi s sporazumi o ribištvu, vključno z rezervo, ne zadostujejo, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne informacije o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki bodo morda sprejeti po ustaljenih postopkih. Komisija po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.
  Komisija vsako četrtletje Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov o ribištvu in finančno napoved za preostanek leta. |
| --- | --- |

20.

Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj v zvez s sporazumi o ribištvu, vključno s proračunskimi posledicami teh sporazumov.

Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse za čimhitrejšo izvedbo vseh postopkov.

Zneski, v proračunu predvideni za nove sporazume o ribištvu ali za podaljšanje tovrstnih sporazumov, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega proračunskega leta, se vključijo v rezervo.

Če se izkaže, da odobritve v zvezi s sporazumi o ribištvu, vključno z rezervo, ne zadostujejo, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne informacije o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki bodo morda sprejeti po ustaljenih postopkih. Komisija po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

Komisija vsako četrtletje Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov o ribištvu in finančno napoved za preostanek leta.

| 21. | Brez poseganja v ustrezni postopek, ki ureja pogajanja za sporazume o ribištvu, se Evropski parlament in Svet zavezujeta, da bosta v okviru proračunskega sodelovanja pravočasno dosegla dogovor o ustreznem financiranju sporazumov o ribištvu. |
| --- | --- |

21.

D.   FINANCIRANJE SKUPNE ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE (SZVP)

| 22. | Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se v celoti vključi v eno proračunsko poglavje z naslovom „SZVP“. Ta znesek zajema dejanske predvidljive potrebe, ocenjene pri pripravi predloga proračuna na podlagi napovedi, ki jih vsako leto oblikuje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik). Za kritje nepredvidenih ukrepov je na voljo razumen znesek. V rezervo se ne sme vključiti nobenih sredstev. |
| --- | --- |

22.

| 23. | V zvezi z odhodki za SZVP, ki v skladu s členom 41 Pogodbe o Evropski uniji bremenijo proračun Unije, si institucije v spravnem odboru, kakor je določen v členu 314(5) PDEU, na podlagi predloga proračuna, ki ga pripravi Komisija, prizadevajo vsako leto doseči dogovor o znesku operativnih odhodkov in o razdelitvi tega zneska med člene proračunskega poglavja o SZVP. Če dogovor ni dosežen, se razume, da Evropski parlament in Svet v proračun vključita znesek iz prejšnjega proračuna ali znesek iz predloga proračuna, in sicer tistega, ki je nižji.
  Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se razdeli med člene proračunskega poglavja o SZVP, kot so predlagani v tretjem odstavku. Vsak člen zajema že sprejete ukrepe, ukrepe, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, in zneske za prihodnje, tj. nepredvidene, ukrepe, ki jih bo Svet sprejel v zadevnem proračunskem letu.
  V okviru proračunskega poglavja o SZVP bi se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasili:






  — | posamezne večje misije iz točke (g) člena 52(1) finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

23.

Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se razdeli med člene proračunskega poglavja o SZVP, kot so predlagani v tretjem odstavku. Vsak člen zajema že sprejete ukrepe, ukrepe, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, in zneske za prihodnje, tj. nepredvidene, ukrepe, ki jih bo Svet sprejel v zadevnem proračunskem letu.

V okviru proračunskega poglavja o SZVP bi se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasili:

—

posamezne večje misije iz točke (g) člena 52(1) finančne uredbe,

| — | druge misije (operacije za krizno upravljanje, preprečevanje in reševanje konfliktov, stabilizacija ter spremljanje in izvajanje mirovnih in varnostnih procesov), |
| --- | --- |

—

druge misije (operacije za krizno upravljanje, preprečevanje in reševanje konfliktov, stabilizacija ter spremljanje in izvajanje mirovnih in varnostnih procesov),

| — | neširjenje orožja in razoroževanje, |
| --- | --- |

—

neširjenje orožja in razoroževanje,

| — | nujni ukrepi, |
| --- | --- |

—

nujni ukrepi,

| — | pripravljalni in nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

pripravljalni in nadaljnji ukrepi,

| — | posebni predstavniki Evropske unije. |
| --- | --- |

—

posebni predstavniki Evropske unije.

Ker je Komisija na podlagi finančne uredbe pooblaščena, da odobritve samostojno prerazporeja med členi znotraj proračunskega poglavja o SZVP, je prilagodljivost, ki je potrebna za hitro izvedbo ukrepov SZVP, zagotovljena. Če znesek, določen v proračunskem poglavju o SZVP, v proračunskem letu ne zadostuje za kritje potrebnih odhodkov, si Evropski parlament in Svet na predlog Komisije prednostno prizadevata najti rešitev.

| 24. | Visoki predstavnik se vsako leto z Evropskim parlamentom posvetuje o dokumentu za prihodnost, ki se pošlje do 15. junija zadevnega leta in v katerem so navedeni glavni vidiki in osnovne usmeritve SZVP, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, ocena ukrepov, začetih v letu n – 1, ter ocena usklajevanja in dopolnjevanja SZVP z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti Unije. Poleg tega visoki predstavnik v okviru rednega političnega dialoga o SZVP Evropski parlament redno obvešča na vsaj petih skupnih posvetovanjih na leto, dogovorjenih najpozneje 30. novembra vsako leto. Udeležbo na teh posvetovanjih določita Evropski parlament oziroma Svet, pri čemer upoštevata namen in naravo informacij, izmenjanih na teh posvetovanjih.
  Komisija je vabljena, da se udeleži teh posvetovanj.
  Če Svet sprejme sklep na področju SZVP, zaradi katerega nastanejo odhodki, visoki predstavnik Evropskemu parlamentu takoj, vsekakor pa najpozneje v petih delovnih dneh po sprejetju tega sklepa, pošlje oceno predvidenih stroškov (v nadaljnjem besedilu: ocena finančnih posledic), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, prevoznimi sredstvi, zahtevami za usposabljanje ter varnostno ureditvijo.
  Komisija vsako četrtletje Evropski parlament in Svet obvesti o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek proračunskega leta. |
| --- | --- |

24.

Komisija je vabljena, da se udeleži teh posvetovanj.

Če Svet sprejme sklep na področju SZVP, zaradi katerega nastanejo odhodki, visoki predstavnik Evropskemu parlamentu takoj, vsekakor pa najpozneje v petih delovnih dneh po sprejetju tega sklepa, pošlje oceno predvidenih stroškov (v nadaljnjem besedilu: ocena finančnih posledic), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, prevoznimi sredstvi, zahtevami za usposabljanje ter varnostno ureditvijo.

Komisija vsako četrtletje Evropski parlament in Svet obvesti o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek proračunskega leta.

E.   UDELEŽENOST INSTITUCIJ PRI VPRAŠANJIH RAZVOJNE POLITIKE

| 25. | Komisija vzpostavi neformalen dialog z Evropskim parlamentom o vprašanjih razvojne politike. |
| --- | --- |

25.

DEL III

DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE SREDSTEV UNIJE

A.   FINANČNO NAČRTOVANJE

| 26. | Komisija dvakrat letno, in sicer prvič skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna, in drugič po sprejetju splošnega proračuna Unije, predloži celotno finančno načrtovanje za razdelke 1, 2 (razen za podrazdelek „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“), 3 („Okolje in podnebni ukrepi“ ter „Pomorska politika in ribištvo“), 4, 5 in 6 večletnega finančnega okvira. V tem načrtovanju, razčlenjenem po razdelkih, področjih politik in proračunskih vrsticah, bi bilo treba določiti:






  (a) | veljavno zakonodajo, pri čemer bi morali razlikovati med večletnimi programi in letnimi ukrepi:






  (i) | Komisija bi morala pri večletnih programih navesti postopek, po katerem so bili ti sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

(a)

veljavno zakonodajo, pri čemer bi morali razlikovati med večletnimi programi in letnimi ukrepi:

(i)

Komisija bi morala pri večletnih programih navesti postopek, po katerem so bili ti sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke;

| (ii) | Komisija bi morala pri večletnih programih iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru pregledno navesti dodatne dodelitve na podlagi člena 5 uredbe o večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala pri večletnih programih iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru pregledno navesti dodatne dodelitve na podlagi člena 5 uredbe o večletnem finančnem okviru.

| (iii) | Komisija bi morala pri letnih ukrepih (v zvezi s pilotnimi projekti, pripravljalnimi ukrepi in agencijami) in ukrepih, ki se financirajo v okviru njenih pooblastil, navesti večletne načrte; |
| --- | --- |

(iii)

Komisija bi morala pri letnih ukrepih (v zvezi s pilotnimi projekti, pripravljalnimi ukrepi in agencijami) in ukrepih, ki se financirajo v okviru njenih pooblastil, navesti večletne načrte;

| (b) | zakonodajne predloge v postopku sprejemanja: najnovejšo različico predlogov Komisije, ki so v obravnavi. |
| --- | --- |

(b)

zakonodajne predloge v postopku sprejemanja: najnovejšo različico predlogov Komisije, ki so v obravnavi.

Komisija bi morala preučiti načine za navzkrižno sklicevanje med finančnim načrtovanjem in svojim načrtovanjem zakonodaje, da bi zagotovila natančnejše in zanesljivejše napovedi. Komisija bi morala za vsak zakonodajni predlog navesti, ali je vključen v načrtovanju, sporočenem v trenutku predstavitve predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna. Komisija bi morala Evropski parlament in Svet zlasti obvestiti o:

| (a) | vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in vseh predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v načrtovanje, sporočeno v času priprave predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna (z ustreznimi zneski); |
| --- | --- |

(a)

vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in vseh predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v načrtovanje, sporočeno v času priprave predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna (z ustreznimi zneski);

| (b) | zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo, ali je verjetno, da bodo ukrepi imeli finančni vpliv. |
| --- | --- |

(b)

zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo, ali je verjetno, da bodo ukrepi imeli finančni vpliv.

Komisija bi morala navesti, kako se načrtovanje spremeni zaradi novih zakonodajnih predlogov, kadar koli bi bilo potrebno.

B.   AGENCIJE IN EVROPSKE ŠOLE

| 27. | Komisija bi morala pred predstavitvijo predloga za ustanovitev nove agencije pripraviti temeljito, celovito in objektivno oceno učinka, pri kateri bi med drugim upoštevala kritično maso osebja in pristojnosti, vidike stroškov in koristi, subsidiarnost in sorazmernost, vpliv na nacionalne dejavnosti in dejavnosti Unije ter proračunske posledice za zadevni odhodkovni razdelek. Na podlagi teh informacij in brez poseganja v zakonodajne postopke, ki urejajo ustanovitev agencije, se Evropski parlament in Svet v okviru proračunskega sodelovanja zavezujeta, da bosta pravočasno dosegla dogovor o financiranju predlagane agencije.
  Uporablja se naslednji postopek:






  — | prvič, Komisija vsak predlog za ustanovitev nove agencije sistematično predstavi na prvem trialogu, ki sledi sprejetju njenega predloga, predstavi oceno finančnih posledic, priloženo zakonodajnemu predlogu, v katerem se predlaga ustanovitev agencije, in ponazori posledice tega pravnega akta za preostanek obdobja finančnega načrtovanja; |
| --- | --- | --- |

27.

Uporablja se naslednji postopek:

—

prvič, Komisija vsak predlog za ustanovitev nove agencije sistematično predstavi na prvem trialogu, ki sledi sprejetju njenega predloga, predstavi oceno finančnih posledic, priloženo zakonodajnemu predlogu, v katerem se predlaga ustanovitev agencije, in ponazori posledice tega pravnega akta za preostanek obdobja finančnega načrtovanja;

| — | drugič, Komisija med zakonodajnim procesom pomaga zakonodajalcu pri oceni finančnih posledic predlaganih sprememb. Te finančne posledice bi bilo treba obravnavati na ustreznih zakonodajnih trialogih; |
| --- | --- |

—

drugič, Komisija med zakonodajnim procesom pomaga zakonodajalcu pri oceni finančnih posledic predlaganih sprememb. Te finančne posledice bi bilo treba obravnavati na ustreznih zakonodajnih trialogih;

| — | tretjič, Komisija pred zaključkom zakonodajnega procesa predstavi posodobljeno oceno finančnih posledic, v kateri upošteva morebitne spremembe, ki jih predlaga zakonodajalec; ta dokončna ocena finančnih posledic se uvrsti na dnevni red zadnjega zakonodajnega trialoga, formalno pa jo potrdi zakonodajalec. Uvrsti se tudi na dnevni red naslednjega proračunskega trialoga (v nujnih primerih v poenostavljeni obliki), da bi se dosegel dogovor o financiranju; |
| --- | --- |

—

tretjič, Komisija pred zaključkom zakonodajnega procesa predstavi posodobljeno oceno finančnih posledic, v kateri upošteva morebitne spremembe, ki jih predlaga zakonodajalec; ta dokončna ocena finančnih posledic se uvrsti na dnevni red zadnjega zakonodajnega trialoga, formalno pa jo potrdi zakonodajalec. Uvrsti se tudi na dnevni red naslednjega proračunskega trialoga (v nujnih primerih v poenostavljeni obliki), da bi se dosegel dogovor o financiranju;

| — | četrtič, dogovor, dosežen na trialogu, v katerem je upoštevana proračunska ocena Komisije glede vsebine zakonodajnega procesa, se potrdi s skupno izjavo. Ta dogovor potrdita Evropski parlament in Svet, vsak v skladu s svojim poslovnikom. |
| --- | --- |

—

četrtič, dogovor, dosežen na trialogu, v katerem je upoštevana proračunska ocena Komisije glede vsebine zakonodajnega procesa, se potrdi s skupno izjavo. Ta dogovor potrdita Evropski parlament in Svet, vsak v skladu s svojim poslovnikom.

Enak postopek bi se uporabil za sleherno spremembo pravnega akta v zvezi z agencijo, če bi takšna sprememba vplivala na sredstva zadevne agencije.

Če se naloge agencije bistveno spremenijo, ne da bi se spremenil pravni akt o njeni ustanovitvi, Komisija Evropski parlament in Svet o tem obvesti z revidirano oceno finančnih posledic, zato da jima omogoči, da pravočasno dosežeta dogovor o financiranju te agencije.

| 28. | Pri proračunskem postopku bi bilo treba ustrezno upoštevati zadevne določbe iz skupnega pristopa, priloženega Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah, ki je bila podpisana 19. julija 2012. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ko svet guvernerjev Evropskih šol predvidi ustanovitev nove evropske šole, se za oceno posledic tega za proračun Unije smiselno uporabi podoben postopek. |
| --- | --- |

29.

DEL IV

ZAŠČITA PRORAČUNA UNIJE: KAKOVOST IN PRIMERLJIVOST PODATKOV O UPRAVIČENCIH

| 30. | Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta in zaradi točke 24 iz sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020, se institucije strinjajo, da se za namene nadzora in revizije uvedejo standardizirani ukrepi za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in zneskov o končnih prejemnikih in upravičencih sredstev Unije, zato da bi bila proračun Unije in Instrument Evropske unije za okrevanje bolje zaščitena pred goljufijami in nepravilnostmi. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Za zagotovitev učinkovitega nadzora in revizije je treba zbrati podatke o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo v okviru deljenega upravljanja ter projektov in reform, ki se podpirajo na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno s podatki o dejanskih lastnikih prejemnikov teh sredstev. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov bodo morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Za boljšo zaščito proračuna Unije bo Komisija dala na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim se bodo ocenjevali in analizirali podatki iz točke 31, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah. Ta sistem bi zagotavljal učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršne koli zlorabe sredstev. Komisija, Urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in nadzorni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov, da bi lahko v zvezi z nadzorom in revizijami, ki bi jih opravljale države članice, izvajali svojo nadzorno funkcijo predvsem zato, da bi odkrivali nepravilnosti in izvajali upravne preiskave v zvezi z zlorabo zadevnih sredstev Unije ter da bi imeli podroben pregled nad njihovo porazdelitvijo. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Brez poseganja v pooblastila institucij na podlagi Pogodb se institucije zavezujejo, da bodo skladno s pristopom, opisanim v tem delu, v zakonodajnem postopku v zvezi z zadevnimi temeljnimi akti lojalno sodelovale, da bi zagotovile nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020. |
| --- | --- |

33.

V Bruslju, 16. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

Image 1

David Maria SASSOLI

Za Svet

Predsednica

Image 2

Michael ROTH

Za Komisijo

V imenu predsednice

Image 3

Johannes HAHN

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (glej stran 23 tega Uradnega lista).

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (glej stran 11 tega Uradnega lista).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

4

(5)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

5

(6)  Kakor je določeno v Notranjem sporazumu med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 210, 6.8.2013, str. 1), in v predhodnih notranjih sporazumih.

6

---

PRILOGA I

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V PRORAČUNSKEM POSTOPKU

Del A.   Časovni razpored proračunskega postopka

| 1. | Institucije se vsako leto pravočasno pred začetkom proračunskega postopka v skladu z obstoječo prakso dogovorijo o pragmatičnem časovnem razporedu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Da bi zagotovili, da bosta lahko Evropski parlament in Svet učinkovito izvrševala svoja proračunska pooblastila, se proračunski položaji, prerazporeditve ali druga obvestila, zaradi katerih bi začeli teči zadevni roki, predložijo ob ustreznem upoštevanju morebitnih obdobij počitnic, katerih datume si institucije sporočijo pravočasno prek svojih ustreznih služb. |
| --- | --- |

2.

Del B.   Prednostne naloge v proračunskem postopku

| 3. | Preden Komisija sprejme predlog proračuna, se pravočasno skliče trialog, na katerem se obravnavajo možne prednostne naloge v zvezi s proračunom za prihodnje proračunsko leto in tudi vsa morebitna vprašanja, povezana z izvrševanjem proračuna v tekočem proračunskem letu, pri čemer se izhaja iz informacij, ki jih Komisija zagotovi v skladu s točko 37. |
| --- | --- |

3.

Del C.   Priprava predloga proračuna in posodabljanje načrtov

| 4. | Institucije, razen Komisije, so pozvane, da svoje načrte prihodkov in odhodkov sprejmejo pred koncem marca. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija vsako leto predstavi predlog proračuna, ki prikazuje dejanske potrebe Unije po financiranju.
  Pri tem upošteva:






  (a) | napovedi v zvezi s strukturnima skladoma, ki jih predložijo države članice; |
| --- | --- | --- |

5.

Pri tem upošteva:

(a)

napovedi v zvezi s strukturnima skladoma, ki jih predložijo države članice;

| (b) | sposobnost za porabo odobritev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost za porabo odobritev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil;

| (c) | možnosti za uvedbo novih politik s pilotnimi projekti, novimi pripravljalnimi ukrepi ali obojimi ali pa za nadaljevanje večletnih ukrepov, ki se končujejo, potem ko oceni, ali je mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, njegova nujnost za izvrševanje in izjeme); |
| --- | --- |

(c)

možnosti za uvedbo novih politik s pilotnimi projekti, novimi pripravljalnimi ukrepi ali obojimi ali pa za nadaljevanje večletnih ukrepov, ki se končujejo, potem ko oceni, ali je mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, njegova nujnost za izvrševanje in izjeme);

| (d) | potrebo po zagotovitvi, da je vsaka sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline. |
| --- | --- |

(d)

potrebo po zagotovitvi, da je vsaka sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline.

| 6. | Institucije se čim bolj izogibajo temu, da bi v proračun vključevale postavke, pri katerih so zneski odhodkov za dejavnosti majhni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Evropski parlament in Svet se tudi zavezujeta, da bosta upoštevala oceno možnosti za izvrševanje proračuna, ki jo Komisija pripravi v svojih predlogih in v zvezi z izvrševanjem proračuna v tekočem proračunskem letu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Evropski parlament in Svet se v interesu dobrega finančnega poslovodenja ter zaradi učinka, ki ga imajo večje spremembe naslovov in poglavij proračunske nomenklature na obveznosti služb Komisije glede poročanja o poslovodenju, zavezujeta, da se bosta s Komisijo o vseh takšnih večjih spremembah posvetovala med spravnim postopkom. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Evropski parlament in Svet se v interesu lojalnega in dobrega institucionalnega sodelovanja zavezujeta, da bosta med celotnim proračunskim postopkom, še zlasti pa ves čas v spravnem obdobju, s pomočjo svojih pogajalcev redno in dejavno v stikih na vseh ravneh, zato da bi dosegla dogovor. Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da bosta zagotavljala pravočasno in redno medsebojno izmenjavo ustreznih informacij in dokumentov tako na uradni kot neuradni ravni ter da bosta v sodelovanju s Komisijo v spravnem obdobju po potrebi organizirala tehnične ali neuradne sestanke. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotavlja pravočasen in enakopraven dostop do informacij in dokumentov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V skladu s členom 314(2) PDEU lahko Komisija do sklica spravnega odbora po potrebi predloži dopolnilna pisma k predlogu proračuna, vključno z dopolnilnim pismom, ki posodablja načrtovane odhodke za kmetijstvo. Takoj ko so na voljo informacije o posodobitvah, jih Komisija predloži v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vse ustrezno utemeljene razloge, ki jih zahtevata. |
| --- | --- |

10.

Del D.   Proračunski postopek pred spravnim postopkom

| 11. | Pred obravnavo v Svetu se pravočasno skliče trialog, da lahko institucije izmenjajo mnenja o predlogu proračuna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Da bi lahko Komisija pravočasno ocenila izvedljivost sprememb, ki sta jih predvidela Evropski parlament in Svet in zaradi katerih bi se začeli novi pripravljalni ukrepi ali pilotni projekti ali podaljšali že obstoječi, jo Evropski parlament in Svet obvestita o svojih namerah v zvezi s tem, tako da se lahko o njih prvič razpravlja že na tem trialogu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Trialog se lahko skliče pred glasovanjem na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

13.

Del E.   Spravni postopek

| 14. | Če Evropski parlament sprejme spremembe k stališču Sveta, se predsednik Sveta na istem plenarnem zasedanju seznani z razlikami med stališčema obeh institucij in soglaša, da predsednik Evropskega parlamenta nemudoma skliče spravni odbor. Pismo o sklicu spravnega odbora se pošlje najpozneje prvi delovni dan v tednu po koncu parlamentarnega delnega zasedanja, na katerem je bilo izvedeno zadevno plenarno glasovanje, spravno obdobje pa se začne dan po tem. 21-dnevni rok se izračuna v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (1). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Če se Svet ne strinja z vsemi spremembami, ki jih je sprejel Evropski parlament, bi moral svoje stališče potrditi v pismu, ki ga pošlje pred predvidenim prvim sestankom v spravnem obdobju. V takem primeru spravni odbor ukrepa v skladu s pogoji iz naslednjih točk. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Spravnemu odboru skupaj predsedujeta predstavnik Evropskega parlamenta in predstavnik Sveta. Sestanke spravnega odbora vodi sopredsednik iz institucije, ki je gostiteljica sestanka. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom imenuje svoje udeležence za vsak sestanek in določi svoj mandat za pogajanja. Evropski parlament in Svet sta v spravnem odboru zastopana na ustrezni ravni, tako da se vsaki delegaciji omogoči, da za svojo institucijo sprejme politično zavezujočo odločitev, in da se lahko doseže dejanski napredek pri iskanju dokončnega dogovora. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 314(5) PDEU sodeluje pri delu spravnega odbora ter daje vse potrebne pobude za zbližanje stališč Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ves čas spravnega postopka potekajo trialogi na različnih ravneh zastopanja, da bi se razrešila odprta vprašanja in pripravila podlaga za dogovor v spravnem odboru. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sestanki spravnega odbora in trialogi potekajo izmenično v prostorih Evropskega parlamenta in Sveta, da se zmogljivosti uporabijo enakomerno, vključno z zmogljivostmi za tolmačenje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datumi sestankov spravnega odbora in trialogov se določijo vnaprej na podlagi dogovora institucij. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Spravni odbor ima na voljo enoten sklop dokumentov (v nadaljnjem besedilu: vhodni dokumenti), ki vsebujejo primerjavo raznih faz proračunskega postopka (2). Ti dokumenti vključujejo zneske po posameznih vrsticah, skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira ter konsolidiran dokument z zneski in opombami za vse proračunske vrstice, za katere velja, da so tehnično gledano „sporne“. Brez poseganja v končno odločitev spravnega odbora se v posebnem dokumentu navedejo vse proračunske vrstice, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne (3). Ti dokumenti se razvrstijo po proračunski nomenklaturi.
  Vhodnim dokumentom za spravni odbor se priložijo tudi drugi dokumenti, vključno s pismom Komisije o izvedljivosti glede stališča Sveta in sprememb Evropskega parlamenta, ter morebitna pisma drugih institucij glede stališča Sveta ali sprememb Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

21.

Vhodnim dokumentom za spravni odbor se priložijo tudi drugi dokumenti, vključno s pismom Komisije o izvedljivosti glede stališča Sveta in sprememb Evropskega parlamenta, ter morebitna pisma drugih institucij glede stališča Sveta ali sprememb Evropskega parlamenta.

| 22. | Da bi bil do konca spravnega obdobja dosežen dogovor, se na trialogih:






  (a) | določi obseg pogajanj v zvezi s proračunskimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

določi obseg pogajanj v zvezi s proračunskimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati;

| (b) | potrdi seznam proračunskih vrstic, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne, čeprav so še vedno odvisne od dokončnega dogovora o celotnem proračunu za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(b)

potrdi seznam proračunskih vrstic, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne, čeprav so še vedno odvisne od dokončnega dogovora o celotnem proračunu za zadevno proračunsko leto;

| (c) | razpravlja o vprašanjih, opredeljenih na podlagi točke (a), da bi se dosegli morebitni dogovori, ki jih mora potrditi spravni odbor; |
| --- | --- |

(c)

razpravlja o vprašanjih, opredeljenih na podlagi točke (a), da bi se dosegli morebitni dogovori, ki jih mora potrditi spravni odbor;

| (d) | obravnavajo tematska vprašanja, vključno po razdelkih večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(d)

obravnavajo tematska vprašanja, vključno po razdelkih večletnega finančnega okvira.

Na vsakem trialogu ali takoj po njem se skupaj pripravijo začasne sklepne ugotovitve, istočasno pa se dogovori o dnevnem redu naslednjega sestanka. Te sklepne ugotovitve evidentira institucija, ki je gostiteljica trialoga, in šteje se, da so po 24 urah začasno potrjene, ne da bi to posegalo v končno odločitev spravnega odbora.

| 23. | Spravni odbor ima na svojih sestankih na voljo sklepne ugotovitve s trialogov in dokument za morebitno odobritev, skupaj s proračunskimi vrsticami, v zvezi s katerimi je bil na trialogih dosežen začasni dogovor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sekretariat Evropskega parlamenta in sekretariat Sveta ob pomoči Komisije pripravita skupno besedilo, določen v členu 314(5) PDEU. To besedilo vsebuje pismo o prenosu, ki ga vodji obeh delegacij naslovita na predsednika Evropskega parlamenta in predsednika Sveta, z datumom dogovora, doseženega v spravnem odboru, ter priloge, ki vključujejo:






  (a) | zneske po posameznih vrsticah za vse proračunske postavke in skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

zneske po posameznih vrsticah za vse proračunske postavke in skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira;

| (b) | konsolidiran dokument z zneski in končnim besedilom za vse vrstice, ki so bile spremenjene v spravnem postopku; |
| --- | --- |

(b)

konsolidiran dokument z zneski in končnim besedilom za vse vrstice, ki so bile spremenjene v spravnem postopku;

| (c) | seznam vrstic, ki glede na predlog proračuna ali stališče Sveta o njem niso bile spremenjene. |
| --- | --- |

(c)

seznam vrstic, ki glede na predlog proračuna ali stališče Sveta o njem niso bile spremenjene.

Spravni odbor lahko potrdi tudi sklepne ugotovitve in morebitne skupne izjave v zvezi s proračunom.

| 25. | Skupno besedilo se (s strani služb Evropskega parlamenta) prevede v Uradne jezike institucij Unije ter se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži v potrditev v štirinajstih dneh od datuma, ko je bil dosežen dogovor o skupnem besedilu iz točke 24.
  Proračun se po sprejetju skupnega besedila pravno-jezikovno pregleda z združitvijo prilog k skupnemu besedilu s proračunskimi vrsticami, ki v spravnem postopku niso bile spremenjene. |
| --- | --- |

25.

Proračun se po sprejetju skupnega besedila pravno-jezikovno pregleda z združitvijo prilog k skupnemu besedilu s proračunskimi vrsticami, ki v spravnem postopku niso bile spremenjene.

| 26. | Institucija, ki je gostiteljica sestanka (tristranskih pogovorov ali sestanka spravnega odbora), zagotovi, da se na sestankih spravnega odbora tolmači v vseh uradnih jezikih, pri tristranskih pogovorih pa glede na vsakokratne potrebe.
  Institucija, ki je gostiteljica sestanka, poskrbi za kopiranje in razpošiljanje gradiv za sestanek.
  Službe institucij pri zapisovanju rezultatov pogajanj sodelujejo, da bi dokončno oblikovale skupno besedilo. |
| --- | --- |

26.

Institucija, ki je gostiteljica sestanka, poskrbi za kopiranje in razpošiljanje gradiv za sestanek.

Službe institucij pri zapisovanju rezultatov pogajanj sodelujejo, da bi dokončno oblikovale skupno besedilo.

Del F.   Spremembe proračuna

Splošna načela

| 27. | Ker se spremembe proračuna pogosto nanašajo na specifične in včasih nujne zadeve, se institucije, da bi zagotovile ustrezno medinstitucionalno sodelovanje za nemoten in hiter postopek odločanja o spremembah proračuna ter se obenem čim bolj izognile temu, da bi zaradi sprememb proračuna morale sklicati sestanek spravnega odbora, strinjajo glede naslednjih načel. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Institucije si čim bolj prizadevajo omejiti število sprememb proračuna. |
| --- | --- |

28.

Časovni razpored

| 29. | Komisija Evropski parlament in Svet vnaprej obvesti o možnih datumih sprejetja predlogov sprememb proračuna, ne da bi to posegalo v končni datum njihovega sprejetja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Evropski parlament in Svet si vsak v skladu s svojim poslovnikom prizadevata predlog spremembe proračuna, ki ga predlaga Komisija, preučiti kmalu po tem, ko ga je ta sprejela. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Za pospešitev postopka Evropski parlament in Svet zagotovita, da sta njuna časovna razporeda dela čim bolj usklajena, zato da se omogoči dosledna in podobna izpeljava dela. Zato si prizadevata čim prej določiti začasni časovni razpored za različne faze, ki vodijo do končnega sprejetja spremembe proračuna.
  Evropski parlament in Svet upoštevata, da je sprememba proračuna sorazmerno nujna in jo je treba pravočasno potrditi, da bi začela učinkovati v zadevnem proračunskem letu. |
| --- | --- |

31.

Evropski parlament in Svet upoštevata, da je sprememba proračuna sorazmerno nujna in jo je treba pravočasno potrditi, da bi začela učinkovati v zadevnem proračunskem letu.

Sodelovanje med obravnavami

| 32. | Institucije sodelujejo v dobri veri med celotnim postopkom, pri tem pa čim bolj prispevajo k sprejetju sprememb proračuna že v zgodnji fazi postopka.
  V primeru morebitnih razhajanj lahko Evropski parlament ali Svet, preden vsak sprejme svoje končno stališče o spremembi proračuna, ali Komisija, slednja kadar koli, po potrebi predlaga, da se skličejo posebni tristranski pogovori, na katerih bi razpravljali o razhajanjih in poskusili doseči kompromis. |
| --- | --- |

32.

V primeru morebitnih razhajanj lahko Evropski parlament ali Svet, preden vsak sprejme svoje končno stališče o spremembi proračuna, ali Komisija, slednja kadar koli, po potrebi predlaga, da se skličejo posebni tristranski pogovori, na katerih bi razpravljali o razhajanjih in poskusili doseči kompromis.

| 33. | Vsi predlogi sprememb proračuna, ki jih predlaga Komisija in še niso dokončno potrjeni, se sistematično vključijo na dnevni red trialogov, načrtovanih za letni proračunski postopek. Komisija predstavi predloge sprememb proračuna, Evropski parlament in Svet pa, kolikor je mogoče, svoji stališči sporočita pred trialogom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Če je na trialogu dosežen kompromis, se Evropski parlament in Svet zavežeta, da bosta upoštevala rezultate tega trialoga med obravnavo spremembe proračuna v skladu s PDEU in svojima poslovnikoma. |
| --- | --- |

34.

Sodelovanje po obravnavah

| 35. | Če Evropski parlament stališče Sveta odobri brez sprememb, je sprememba proračuna sprejeta v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Če Evropski parlament z večino svojih članov sprejme spremembe, se uporabi točka (c) člena 314(4) PDEU. Vendar se pred sestankom spravnega odbora skliče trialog:






  (a) | če je na tem trialogu dosežen dogovor ter se Evropski parlament in Svet strinjata z rezultati tega trialoga, se spravni postopek konča z izmenjavo pisem brez sestanka spravnega odbora; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

če je na tem trialogu dosežen dogovor ter se Evropski parlament in Svet strinjata z rezultati tega trialoga, se spravni postopek konča z izmenjavo pisem brez sestanka spravnega odbora;

| (b) | če na tem trialogu dogovor ni dosežen, se spravni odbor sestane in svoje delo organizira glede na okoliščine, da bi bil postopek odločanja v čim večji meri končan že pred iztekom 21-dnevnega roka, določenega v členu 314(5) PDEU. Spravni odbor lahko spravni postopek konča z izmenjavo pisem. |
| --- | --- |

(b)

če na tem trialogu dogovor ni dosežen, se spravni odbor sestane in svoje delo organizira glede na okoliščine, da bi bil postopek odločanja v čim večji meri končan že pred iztekom 21-dnevnega roka, določenega v členu 314(5) PDEU. Spravni odbor lahko spravni postopek konča z izmenjavo pisem.

Del G.   Izvrševanje proračuna, plačila in neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

| 37. | Glede na to, da je treba zagotoviti urejen razvoj skupnih odobritev plačil glede na odobritve za prevzem obveznosti, zato da se prepreči kakršen koli neobičajen prenos RAL iz enega leta v drugo, institucije soglašajo, da bodo podrobno spremljale napovedi plačil in stopnjo RAL in tako ublažile tveganje, da bi bilo izvajanje programov Unije ovirano, ker bi ob koncu večletnega finančnega okvira zmanjkalo odobritev plačil.
  Da se zagotovita obvladljiva raven in profil plačil v vseh razdelkih, se pravila o prenehanju obveznosti, zlasti pravila o samodejnem prenehanju obveznosti, dosledno uporabljajo v vseh razdelkih.
  Med proračunskim postopkom se institucije redno sestajajo, da bi skupaj ocenile stanje in možnosti za izvrševanje proračuna v tekočem in prihodnjih proračunskih letih. To ocenjevanje poteka v obliki medinstitucionalnih sestankov na ustrezni ravni, v okviru katerih Komisija predhodno predloži podrobne informacije, razčlenjene po skladu in državi članici, o stanju v zvezi z izvrševanjem plačil, prerazporeditvami, prejetimi zahtevki za povračila in spremenjenimi napovedmi, po potrebi tudi dolgoročnimi. Da bi Unija v obdobju 2021–2027 v skladu s členom 323 PDEU izpolnila vse svoje finančne obveznosti, izhajajoče iz obstoječih in prihodnjih pravnih obveznosti, Evropski parlament in Svet preučita ocene Komisije glede potrebne stopnje odobritve plačil in o njih razpravljata. |
| --- | --- |

37.

Da se zagotovita obvladljiva raven in profil plačil v vseh razdelkih, se pravila o prenehanju obveznosti, zlasti pravila o samodejnem prenehanju obveznosti, dosledno uporabljajo v vseh razdelkih.

Med proračunskim postopkom se institucije redno sestajajo, da bi skupaj ocenile stanje in možnosti za izvrševanje proračuna v tekočem in prihodnjih proračunskih letih. To ocenjevanje poteka v obliki medinstitucionalnih sestankov na ustrezni ravni, v okviru katerih Komisija predhodno predloži podrobne informacije, razčlenjene po skladu in državi članici, o stanju v zvezi z izvrševanjem plačil, prerazporeditvami, prejetimi zahtevki za povračila in spremenjenimi napovedmi, po potrebi tudi dolgoročnimi. Da bi Unija v obdobju 2021–2027 v skladu s členom 323 PDEU izpolnila vse svoje finančne obveznosti, izhajajoče iz obstoječih in prihodnjih pravnih obveznosti, Evropski parlament in Svet preučita ocene Komisije glede potrebne stopnje odobritve plačil in o njih razpravljata.

Del H.   Sodelovanje v zvezi z Instrumentom Evropske unije za okrevanje (4)

| 38. | Komisija bo izključno za namen soočanja se s posledicami krize zaradi COVID-19 pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega se lahko v skladu s členom 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke in do 360 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za zagotavljanje posojil. Kot je določeno v uredbi EURI, je znesek, ki bo porabljen za odhodke, zunanji namenski prejemek za namene člena 21(5) finančne uredbe. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Institucije se strinjajo, da je treba v okviru omejitev, določenih v uredbi EURI in, kot je ustrezno v zadevni sektorski zakonodaji, v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje okrepiti vlogo Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa, da bi zagotovili ustrezen nadzor nad uporabo takšnih prejemkov in ustrezno udeleženost pri tej uporabi. Prav tako se institucije strinjajo, da je treba zagotoviti preglednost in prepoznavnost vseh sredstev v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. |
| --- | --- |

39.

Zunanji namenski prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje

| 40. | Glede na to, da je treba zagotoviti ustrezno udeleženost Evropskega parlamenta in Sveta pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, institucije soglašajo s postopkom, določenim v točkah 41 do 46. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija bo v okviru proračunskega postopka skupaj z osnutkom načrta zagotovila podrobne informacije. Takšne informacije zajemajo tudi podrobne načrte odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil ter pravnih obveznosti, razčlenjene po razdelku in po programu, ki prejema namenske prejemke na podlagi uredbe EURI. Komisija bo na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta zagotovila vse ustrezne dodatne informacije. Komisija bo k predlogu proračuna priložila dokument, v katerem bodo zbrane vse pomembne informacije v zvezi z Instrumentom Evropske unije za okrevanje, vključno z zbirnimi razpredelnicami, v katerih bodo združene proračunske odobritve in namenski prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Ta dokument bo del priloge k splošnemu proračunu Unije o zunanjih namenskih prejemkih iz točke 44. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Komisija bo informacije iz točke 41 redno in vsaj pred vsakim namenskim sestankom iz točke 45 posodabljala skozi vse proračunsko leto. Komisija bo ustrezne informacije dala na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu dovolj zgodaj, da bo mogoče izpeljati smiselne razprave o ustreznih dokumentih načrtovanja in tudi obravnave teh dokumentov, tudi preden bo Komisija sprejela zadevne sklepe. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Institucije se bodo v okviru proračunskega postopka redno sestajale, da bi skupaj ocenile izvrševanje zunanjih namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zlasti stanje in možnosti za izvrševanje, ter razpravljale o letnih načrtih, predloženih skupaj z zadevnimi predlogi proračunov, in porazdelitvi načrtovanih prihodkov in odhodkov, pri čemer bodo ustrezno upoštevale omejitve in pogoje, določene v uredbi EURI in, kot je ustrezno, zadevni sektorski zakonodaji. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Evropski parlament in Svet bosta k splošnemu proračunu Unije v obliki priloge priložila dokument, v katerem bodo navedene vse proračunske vrstice, ki prejemajo namenske prejemke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Poleg tega bosta uporabila strukturo proračuna za uvrščanje namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zlasti proračunske opombe, da bi izvajala ustrezen nadzor nad uporabo teh prihodkov. Skladno s členom 22 finančne uredbe bosta Evropski parlament in Svet v izkaz odhodkov vključila opombe, tudi splošne opombe, z navedbo, katere proračunske vrstice lahko prejmejo odobritve v višini namenskih prejemkov na podlagi uredbe EURI, in s prikazom zadevnih zneskov. Komisija se v okviru izvajanja svojih pristojnosti izvrševanja namenskih prejemkov zaveže, da bo takšne opombe ustrezno upoštevala. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Institucije se dogovorijo, da bodo na ustrezni ravni organizirale namenske medinstitucionalne sestanke, na katerih bodo v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ocenile stanje in možnosti za izvrševanje. Ti sestanki bodo organizirani vsaj trikrat v proračunskem letu, takoj pred ali po proračunskih trialogih. Poleg tega se vse tri institucije sestanejo priložnostno, če katera od njih poda utemeljeno zahtevo. Evropski parlament in Svet lahko kadar koli predložita pisne pripombe v zvezi z izvrševanjem zunanjih namenskih prejemkov. Komisija se zavezuje, da bo ustrezno upoštevala vse pripombe in predloge Evropskega parlamenta in Sveta. Na teh sestankih se lahko skladno s točko 46 obravnavajo znatna odstopanja pri odhodkih iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Komisija podrobne informacije o morebitnem odstopanju od njenih začetnih napovedi zagotovi pred namenskim medinstitucionalnim sestankom, kakor je določeno v točki 45, in, v primeru znatnega odstopanja, priložnostno. Odstopanje pri napovedanih odhodkih iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje je znatno, če odhodki v danem proračunskem letu in za dani program odstopajo od napovedi za več kot 10-odstotokov. V primeru znatnih odstopanj od začetnih napovedi institucije o zadevi razpravljajo, če Evropski parlament ali Svet to zahtevata v roku dveh tednov po prejemu obvestila o znatnem odstopanju. Institucije bodo zadevo skupaj preučile, da bi se glede nje zedinile v roku treh tednov po prejemu zahteve za sestanek. Komisija bo v največji možni meri upoštevala vse prejete pripombe. Zavezuje se, da ne bo sprejela nobenih odločitev, dokler se obravnave ne bodo zaključile ali dokler ne bodo pretekli trije tedni. V slednjem primeru svojo odločitev ustrezno utemelji. Če je nujno, se lahko institucije dogovorijo, da se roki skrajšajo za en teden. |
| --- | --- |

46.

Posojila, zagotovljena na podlagi Instrumenta Evropske unije za okrevanje

| 47. | Da bi bile v zvezi s posojilno komponento Instrumenta Evropske unije za okrevanje zagotovljene popolna obveščenost ter preglednost in prepoznavnost, bo Komisija zagotovila podrobne informacije o posojilih, ki bodo državam članicam zagotovljena v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, skupaj z osnutki načrtov, pri čemer bo posebno pozornost namenila varovanim občutljivim informacijam. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Informacije o posojilih v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bodo v proračunu prikazane skladno z zahtevami iz točke (d) člena 52(1) finančne uredbe in bodo vključevale prilogo iz točke (iii) navedene točke. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Uredba (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

(2)  Te razne faze zajemajo: proračun za tekoče proračunsko leto (vključno s sprejetimi spremembami proračuna), prvotni predlog proračuna, stališče Sveta o predlogu proračuna, spremembe Evropskega parlamenta k stališču Sveta in dopolnilna pisma, ki jih predloži Komisija (če jih še niso v celoti odobrile vse institucije).

(3)  Za proračunsko vrstico velja, da je tehnično gledano nesporna, če v zvezi z njo ni nesoglasja med Evropskim parlamentom in Svetom ter zanjo ni bilo predloženo nobeno dopolnilno pismo.

(4)  Kadar Komisija predloži predlog za akt Sveta na podlagi člena 122 PDEU, ki ima lahko znatne proračunske posledice, se uporabi postopek iz skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije (UL C 444, 22.12.2020, str. 5).

---

PRILOGA II

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V ZVEZI S ČASOVNIM NAČRTOM ZA UVEDBO NOVIH VIROV LASTNIH SREDSTEV

Preambula

| A. | Institucije so odločene lojalno in pregledno sodelovati ter si prizadevati za izvedbo časovnega načrta za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 |
| --- | --- |

A.

Institucije so odločene lojalno in pregledno sodelovati ter si prizadevati za izvedbo časovnega načrta za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027

| B. | Institucije se zavedajo pomembnosti konteksta Instrumenta Evropske unije za okrevanje, s katerim naj bi bili uvedeni novi viri lastnih sredstev. |
| --- | --- |

B.

Institucije se zavedajo pomembnosti konteksta Instrumenta Evropske unije za okrevanje, s katerim naj bi bili uvedeni novi viri lastnih sredstev.

| C. | Komisija bo izključno za namen soočanja s posledicami krize zaradi COVID-19 na podlagi člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega pa se lahko do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke v skladu s točko (b) člena 5(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

C.

Komisija bo izključno za namen soočanja s posledicami krize zaradi COVID-19 na podlagi člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega pa se lahko do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke v skladu s točko (b) člena 5(1) navedenega sklepa.

| D. | Odplačevanje glavnice takih sredstev, uporabljenih za odhodke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, in pripadajočih dolgovanih obresti bo treba financirati iz splošnega proračuna Unije, vključno z zadostnimi prihodki iz novih virov lastnih sredstev, uvedenih po letu 2021. Vse pripadajoče obveznosti bodo v celoti poravnane najpozneje do 31. decembra 2058, kot je določeno v drugem pododstavku člena 5(2) sklepa o virih lastnih sredstev. Letni plačljivi zneski bodo odvisni od zapadlosti izdanih obveznic in strategije za odplačevanje dolgov, pri čemer bo za odplačevanje glavnice sredstev upoštevana omejitev iz tretjega pododstavka navedenega odstavka, ki znaša 7,5 % najvišjega zneska, ki se uporabi za odhodke iz točke (b) člena 5(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

D.

Odplačevanje glavnice takih sredstev, uporabljenih za odhodke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, in pripadajočih dolgovanih obresti bo treba financirati iz splošnega proračuna Unije, vključno z zadostnimi prihodki iz novih virov lastnih sredstev, uvedenih po letu 2021. Vse pripadajoče obveznosti bodo v celoti poravnane najpozneje do 31. decembra 2058, kot je določeno v drugem pododstavku člena 5(2) sklepa o virih lastnih sredstev. Letni plačljivi zneski bodo odvisni od zapadlosti izdanih obveznic in strategije za odplačevanje dolgov, pri čemer bo za odplačevanje glavnice sredstev upoštevana omejitev iz tretjega pododstavka navedenega odstavka, ki znaša 7,5 % najvišjega zneska, ki se uporabi za odhodke iz točke (b) člena 5(1) navedenega sklepa.

| E. | Zaradi odhodkov iz proračuna Unije, povezanih z odplačevanjem iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, se ne bi smeli neupravičeno zmanjšati programski odhodki ali naložbeni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira. Zaželeno je tudi, da se za države članice ublaži povečanje lastnih sredstev iz naslova BND. |
| --- | --- |

E.

Zaradi odhodkov iz proračuna Unije, povezanih z odplačevanjem iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, se ne bi smeli neupravičeno zmanjšati programski odhodki ali naložbeni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira. Zaželeno je tudi, da se za države članice ublaži povečanje lastnih sredstev iz naslova BND.

| F. | Institucije si bodo zaradi tega in tudi zato, da bi bil načrt za odplačevanje v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bolj verodostojen in bolj vzdržen, prizadevale, da bi bilo uvedenih dovolj novih virov lastnih sredstev, s katerimi bi pokrili znesek, ki bo ustrezal pričakovanim, z odplačevanjem povezanim odhodkom. V skladu z načelom univerzalnosti to ne bi pomenilo, da bi bil za kritje določene vrste odhodkov namenjen ali določen poseben vir lastnih sredstev. |
| --- | --- |

F.

Institucije si bodo zaradi tega in tudi zato, da bi bil načrt za odplačevanje v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bolj verodostojen in bolj vzdržen, prizadevale, da bi bilo uvedenih dovolj novih virov lastnih sredstev, s katerimi bi pokrili znesek, ki bo ustrezal pričakovanim, z odplačevanjem povezanim odhodkom. V skladu z načelom univerzalnosti to ne bi pomenilo, da bi bil za kritje določene vrste odhodkov namenjen ali določen poseben vir lastnih sredstev.

| G. | Institucije se zavedajo, da naj bi uvedba košarice novih virov lastnih sredstev omogočila ustrezno financiranje odhodkov Unije v okviru večletnega finančnega okvira, hkrati pa zmanjšanje deleža nacionalnih prispevkov iz naslova BND pri financiranju letnega proračuna Unije. Z diverzifikacijo virov prihodkov bi obenem lahko omogočili, da bi bili odhodki na ravni Unije bolj osredotočeni na prednostna področja in skupne javne dobrine, učinkovitost v primerjavi z nacionalno porabo pa večja. |
| --- | --- |

G.

Institucije se zavedajo, da naj bi uvedba košarice novih virov lastnih sredstev omogočila ustrezno financiranje odhodkov Unije v okviru večletnega finančnega okvira, hkrati pa zmanjšanje deleža nacionalnih prispevkov iz naslova BND pri financiranju letnega proračuna Unije. Z diverzifikacijo virov prihodkov bi obenem lahko omogočili, da bi bili odhodki na ravni Unije bolj osredotočeni na prednostna področja in skupne javne dobrine, učinkovitost v primerjavi z nacionalno porabo pa večja.

| H. | Nove vire lastnih sredstev bi bilo zato treba uskladiti s cilji politik Unije ter z njimi podpirati prednostne naloge Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. |
| --- | --- |

H.

Nove vire lastnih sredstev bi bilo zato treba uskladiti s cilji politik Unije ter z njimi podpirati prednostne naloge Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam.

| I. | Institucije se strinjajo, da bi morali biti novi viri lastnih sredstev po možnosti oblikovani tako, da bi omogočali ustvarjanje „svežega denarja “. Hkrati je njihov namen zmanjšati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), in za državljane. |
| --- | --- |

I.

Institucije se strinjajo, da bi morali biti novi viri lastnih sredstev po možnosti oblikovani tako, da bi omogočali ustvarjanje „svežega denarja “. Hkrati je njihov namen zmanjšati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), in za državljane.

| J. | Novi viri lastnih sredstev bi morali izpolnjevati merila preprostosti, preglednosti, predvidljivosti in poštenosti. Izračunavanje, prerazporejanje in nadzorovanje novih virov lastnih sredstev institucijam Unije in nacionalnim upravam ne bi smeli povzročati čezmernega upravnega bremena. |
| --- | --- |

J.

Novi viri lastnih sredstev bi morali izpolnjevati merila preprostosti, preglednosti, predvidljivosti in poštenosti. Izračunavanje, prerazporejanje in nadzorovanje novih virov lastnih sredstev institucijam Unije in nacionalnim upravam ne bi smeli povzročati čezmernega upravnega bremena.

| K. | Zaradi kompleksnih postopkovnih zahtev za uvedbo novih virov lastnih sredstev se institucije strinjajo, da bi potrebno reformo sistema lastnih virov dosegli z omejenim številom sprememb sklepa o virih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

K.

Zaradi kompleksnih postopkovnih zahtev za uvedbo novih virov lastnih sredstev se institucije strinjajo, da bi potrebno reformo sistema lastnih virov dosegli z omejenim številom sprememb sklepa o virih lastnih sredstev.

| L. | Institucije se zato strinjajo, da bodo v prizadevanju za uvedbo novih virov lastnih sredstev skladno s časovnim načrtom iz dela B in tam določenimi datumi v obdobju 2021–2027 sodelovale na podlagi načel iz te priloge. |
| --- | --- |

L.

Institucije se zato strinjajo, da bodo v prizadevanju za uvedbo novih virov lastnih sredstev skladno s časovnim načrtom iz dela B in tam določenimi datumi v obdobju 2021–2027 sodelovale na podlagi načel iz te priloge.

| M. | Institucije obenem priznavajo, kako pomembna so orodja za boljšo pripravo zakonodaje, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), zlasti ocena učinka. |
| --- | --- |

M.

Institucije obenem priznavajo, kako pomembna so orodja za boljšo pripravo zakonodaje, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), zlasti ocena učinka.

DEL A.   Načela za izvajanje

| 1. | Komisija bo pripravila potrebne zakonodajne predloge za nove vire lastnih sredstev in morebitne druge nove vire lastnih sredstev iz točke 10 v skladu z načeli boljše priprave zakonodaje. V zvezi s tem bo ustrezno upoštevala predloge Evropskega parlamenta in Sveta. Te zakonodajne predloge bo spremljala ustrezna izvedbena zakonodaja za vire lastnih sredstev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Institucije se dogovorijo o naslednjih vodilnih načelih za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev:






  (a) | ob upoštevanju načela univerzalnosti s pomočjo novih virov lastnih sredstev zbrati znesek, ki bo zadostoval za kritje ravni skupnih pričakovanih odhodkov za odplačevanje glavnice in obresti najetih posojil za odhodke iz točke (b) člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev,. Prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, se bodo kot splošnimi prihodki v skladu z načelom univerzalnosti še naprej stekali v proračun Unije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ob upoštevanju načela univerzalnosti s pomočjo novih virov lastnih sredstev zbrati znesek, ki bo zadostoval za kritje ravni skupnih pričakovanih odhodkov za odplačevanje glavnice in obresti najetih posojil za odhodke iz točke (b) člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev,. Prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, se bodo kot splošnimi prihodki v skladu z načelom univerzalnosti še naprej stekali v proračun Unije;

| (b) | namen odhodkov za kritje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje je zagotoviti, da se odhodki za programe in sklade Unije ne bodo zmanjšali; |
| --- | --- |

(b)

namen odhodkov za kritje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje je zagotoviti, da se odhodki za programe in sklade Unije ne bodo zmanjšali;

| (c) | vire lastnih sredstev uskladiti s prednostnimi nalogami Unije, kot so boj proti podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; |
| --- | --- |

(c)

vire lastnih sredstev uskladiti s prednostnimi nalogami Unije, kot so boj proti podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam;

| (d) | upoštevati merila preprostosti, preglednosti in poštenosti; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati merila preprostosti, preglednosti in poštenosti;

| (e) | zagotavljati stabilnost in predvidljivost toka prihodkov; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati stabilnost in predvidljivost toka prihodkov;

| (f) | institucijam Unije in nacionalnim upravam ne nalagati čezmernega upravnega bremena; |
| --- | --- |

(f)

institucijam Unije in nacionalnim upravam ne nalagati čezmernega upravnega bremena;

| (g) | po možnosti ustvarjati dodatne „sveže“ prihodke; |
| --- | --- |

(g)

po možnosti ustvarjati dodatne „sveže“ prihodke;

| (h) | vzporedno zmanjševati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za MSP, in za državljane. |
| --- | --- |

(h)

vzporedno zmanjševati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za MSP, in za državljane.

| 3. | Da bi Evropski parlament in Svet omogočila hitro odločanje, bosta v skladu s svojimi notranjimi postopki zakonodajne predloge iz točke 1 analizirala, o njih razpravljala in delo v zvezi z njimi nadaljevala brez nepotrebnega odlašanja. Potem ko bo Komisija predstavila svoje predloge, se bodo člani Evropskega parlamenta in predstavniki Sveta med obravnavami sestajali v navzočnosti predstavnikov Komisije, da bi drug drugemu poročali o stanju razprav v svoji instituciji. Poleg tega bodo institucije v okviru rednega dialoga ocenile napredek, dosežen v zvezi s časovnim načrtom. |
| --- | --- |

3.

DEL B.   Časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev

Prvi korak: 2021

| 4. | Kot prvi korak bo uveden nov vir lastnih sredstev, ki bo začel veljati 1. januarja 2021 in bo sestavljen iz deleža prihodkov iz nacionalnih prispevkov, preračunanih na težo nereciklirane odpadne plastične embalaže, kot je navedeno v sklepu o virih lastnih sredstev. Navedeni sklep naj bi začel veljati januarja 2021, potem ko ga bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi pravili. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija bo pospešila delo in na podlagi ocen učinka, začetih leta 2020, do junija 2021 predložila predlog o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah in predlog o digitalni dajatvi ter zadevni predlog za uvedbo novih virov lastnih sredstev na tej podlagi z namenom njihove uvedbe najpozneje do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija bo spomladi 2021 pregledala sistem EU za trgovanje z emisijami, vključno z njegovo morebitno razširitvijo na letalstvo in pomorstvo. Do junija 2021 bo predlagala vir lastnih sredstev, ki bo temeljil na sistemu EU za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Institucije se strinjajo, da sta mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah in sistem EU za trgovanje z emisijami tematsko povezana in da bi ju bilo zato treba obravnavati v enakem duhu. |
| --- | --- |

7.

Drugi korak: 2022 in 2023

| 8. | Ti novi viri lastnih sredstev naj bi bili v skladu z veljavnimi postopki iz Pogodb in potem ko jih bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi pravili, uvedeni do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Svet bo te nove vire lastnih sredstev obravnaval najpozneje do 1. julija 2022, da bi jih lahko uvedli do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

9.

Tretji korak: 2024–2026

| 10. | Komisija bo na podlagi ocen učinka predlagala dodatne nove vire lastnih sredstev, kar bi lahko vključevalo davek na finančne transakcije in finančni prispevek, povezan s podjetniškim sektorjem, ali novo skupno osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb. Komisija si prizadeva pripraviti predlog do junija 2024. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Takšni dodatni novi viri lastnih sredstev naj bi bili v skladu z veljavnimi postopki iz Pogodb in potem ko jih bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami uvedeni do 1. januarja 2026. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Svet bo te nove vire lastnih sredstev obravnaval najpozneje do 1. julija 2025, da bi jih lahko uvedli do 1. januarja 2026. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L123, 12.5.2016, str. 1).

---