# Europeiska unionens L 243/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.243.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 243 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången12 september 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.243.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 243

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången12 september 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 870/2013 av den 9 juli 2013 om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 vad gäller omräkningskursen till euron för Lettland | 1 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 871/2013 av den 2 september 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 införts på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 872/2013 av den 9 september 2013 om godkännande av en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Salame Brianza [SUB]) | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 873/2013 av den 11 september 2013 om förbud mot fiske efter gråsej i IIIa och IV samt i EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22-32 med fartyg som för nederländsk flagg | 15 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 874/2013 av den 11 september 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/452/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 2 maj 2013 om statligt stöd SA.33618 (12/C) som Sverige planerar att genomföra till förmån för Uppsala Arena
  [delgivet med nr C(2013) 2362]

   (
  1
  ) | 19 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 870/2013 av den 9 juli 2013 om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 vad gäller omräkningskursen till euron för Lettland

1

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 871/2013 av den 2 september 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 införts på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 872/2013 av den 9 september 2013 om godkännande av en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Salame Brianza [SUB])

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 873/2013 av den 11 september 2013 om förbud mot fiske efter gråsej i IIIa och IV samt i EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22-32 med fartyg som för nederländsk flagg

15

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 874/2013 av den 11 september 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

BESLUT

2013/452/EU

*

Kommissionens beslut av den 2 maj 2013 om statligt stöd SA.33618 (12/C) som Sverige planerar att genomföra till förmån för Uppsala Arena
  [delgivet med nr C(2013) 2362]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 2362]

1

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning
  (se omslagets tredje sida) | s3 |
| | * | Meddelande till läsaren – Sättet att hänvisa till rättsakter (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning
  (se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

s3

*

Meddelande till läsaren – Sättet att hänvisa till rättsakter (se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsaren – Sättet att hänvisa till rättsakter

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 870/2013

av den 9 juli 2013

om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 vad gäller omräkningskursen till euron för Lettland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 140.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 2866/98 av den 31 december 1998 om omräkningskurserna mellan euron och valutorna för de medlemsstater som inför euron (1) fastställs omräkningskurserna från och med den 1 januari 1999. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 2866/98 av den 31 december 1998 om omräkningskurserna mellan euron och valutorna för de medlemsstater som inför euron (1) fastställs omräkningskurserna från och med den 1 januari 1999.

| (2) | Enligt artikel 4 i 2003 års anslutningsakt är Lettland en medlemsstat med undantag, enligt definitionen i artikel 139.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4 i 2003 års anslutningsakt är Lettland en medlemsstat med undantag, enligt definitionen i artikel 139.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (3) | Enligt rådets beslut 2013/387/EU av den 9 juli 2013 om Lettlands införande av euron den 1 januari 2014 (2), uppfyller Lettland de nödvändiga villkoren för att införa euron och Lettlands undantag upphävs med verkan från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(3)

Enligt rådets beslut 2013/387/EU av den 9 juli 2013 om Lettlands införande av euron den 1 januari 2014 (2), uppfyller Lettland de nödvändiga villkoren för att införa euron och Lettlands undantag upphävs med verkan från och med den 1 januari 2014.

| (4) | För att införa euron i Lettland krävs det att omräkningskursen mellan euron och den lettiska latsen fastställs. Denna omräkningskurs ska fastställas till 0,702804 lettiska lats per 1 EUR, vilket motsvarar den nuvarande centralkursen för den lettiska latsen i växelkursmekanismen (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

För att införa euron i Lettland krävs det att omräkningskursen mellan euron och den lettiska latsen fastställs. Denna omräkningskurs ska fastställas till 0,702804 lettiska lats per 1 EUR, vilket motsvarar den nuvarande centralkursen för den lettiska latsen i växelkursmekanismen (ERM II).

| (5) | Förordning (EG) nr 2866/98 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 2866/98 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i förordning (EG) nr 2866/98 ska följande rad införas mellan omräkningskurserna för det cypriotiska pundet och den luxemburgska francen:

”= 0,702804 lettiska lats”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 juli 2013.

På rådets vägnar

R. ŠADŽIUS

Ordförande

---

(1)  EGT L 359, 31.12.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 195, 18.7.2013, s. 24.

2

---

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/2

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 871/2013

av den 2 september 2013

om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 införts på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | I december 2009 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) nr 1247/2009 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina). |
| --- | --- |

(1)

I december 2009 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom förordning (EU) nr 1247/2009 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina).

| (2) | I juni 2010 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 (3) en slutgiltig antidumpningstull på 64,3 % på samma import. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna och den undersökning som resulterade i de gällande åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(2)

I juni 2010 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 (3) en slutgiltig antidumpningstull på 64,3 % på samma import. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna och den undersökning som resulterade i de gällande åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

| (3) | I januari 2012, efter en undersökning om kringgående enligt artikel 13 i grundförordningen, utvidgade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 14/2012 (4), de gällande åtgärderna till att även omfatta import av den berörda produkten som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte. |
| --- | --- |

(3)

I januari 2012, efter en undersökning om kringgående enligt artikel 13 i grundförordningen, utvidgade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 14/2012 (4), de gällande åtgärderna till att även omfatta import av den berörda produkten som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte.

1.2   Begäran

| (4) | I november 2012 mottog kommissionen en begäran enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen om undersökning av ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts beträffande viss molybdentråd med ursprung i Kina genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden med ursprung i Kina och om registrering av sådan import. |
| --- | --- |

(4)

I november 2012 mottog kommissionen en begäran enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen om undersökning av ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts beträffande viss molybdentråd med ursprung i Kina genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden med ursprung i Kina och om registrering av sådan import.

| (5) | Begäran lämnades in av Plansee SE (nedan kallat Plansee), en unionstillverkare av viss molybdentråd som hade deltagit i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Begäran lämnades in av Plansee SE (nedan kallat Plansee), en unionstillverkare av viss molybdentråd som hade deltagit i den ursprungliga undersökningen.

| (6) | Begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att antidumpningsåtgärderna beträffande import av viss molybdentråd med ursprung i Kina kringgås genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(6)

Begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att antidumpningsåtgärderna beträffande import av viss molybdentråd med ursprung i Kina kringgås genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden med ursprung i Kina.

1.3   Inledande

| (7) | Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, inledde den genom förordning (EU) nr 1236/2012 (5) (nedan kallad förordningen om inledande) en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av viss molybdentråd med ursprung i Kina och instruerade också tullmyndigheterna att från och med den 21 december 2012 registrera import till unionen av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030), med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(7)

Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, inledde den genom förordning (EU) nr 1236/2012 (5) (nedan kallad förordningen om inledande) en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av viss molybdentråd med ursprung i Kina och instruerade också tullmyndigheterna att från och med den 21 december 2012 registrera import till unionen av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

1.4   Den berörda produkten och den undersökta produkten

| (8) | Den berörda produkten är den produkt som definierades i den ursprungliga undersökningen, dvs. molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm (nedan kallad rent molybden), med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(8)

Den berörda produkten är den produkt som definierades i den ursprungliga undersökningen, dvs. molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm (nedan kallad rent molybden), med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00.

| (9) | Den undersökta produkten, dvs. den produkt som påståtts kringgå antidumpningsåtgärderna, är den produkt som definieras i skäl 7, dvs. molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(9)

Den undersökta produkten, dvs. den produkt som påståtts kringgå antidumpningsåtgärderna, är den produkt som definieras i skäl 7, dvs. molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Kina.

1.5   Undersökningen och parter som berörs av undersökningen

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina om inledandet av undersökningen och sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna i Kina och de importörer i unionen som den visste var berörda. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter underrättades om att underlåtenhet att samarbeta kunde leda till tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och till att undersökningsresultaten grundades på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina om inledandet av undersökningen och sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna i Kina och de importörer i unionen som den visste var berörda. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter underrättades om att underlåtenhet att samarbeta kunde leda till tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och till att undersökningsresultaten grundades på tillgängliga uppgifter.

| (11) | Två exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret från kommissionen. Ett av företagen, som också samarbetade under den ursprungliga undersökningen, är en faktisk exporterande tillverkare av den undersökta produkten. Det andra företaget rapporterade inte någon försäljning av den undersökta produkten. Dess svar beaktades därför inte. |
| --- | --- |

(11)

Två exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret från kommissionen. Ett av företagen, som också samarbetade under den ursprungliga undersökningen, är en faktisk exporterande tillverkare av den undersökta produkten. Det andra företaget rapporterade inte någon försäljning av den undersökta produkten. Dess svar beaktades därför inte.

| (12) | Fyra importörer besvarade frågeformuläret från kommissionen. En av dem rapporterade ingen import av den undersökta produkten och visade sig vara en användare av molybdentråd. |
| --- | --- |

(12)

Fyra importörer besvarade frågeformuläret från kommissionen. En av dem rapporterade ingen import av den undersökta produkten och visade sig vara en användare av molybdentråd.

| (13) | Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos två av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No 88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kina (nedan kallat JDC), |
| --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos två av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No 88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kina (nedan kallat JDC),

| — | Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No 104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kina, |
| --- | --- |

—

Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No 104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kina,

samt hos följande importör i unionen:

| — | GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Tyskland (nedan kallad GTV). |
| --- | --- |

—

GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Tyskland (nedan kallad GTV).

| (14) | De tre övriga importörerna besöktes inte, men svaren från dem granskades i vederbörlig ordning under undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

De tre övriga importörerna besöktes inte, men svaren från dem granskades i vederbörlig ordning under undersökningen.

1.6   Undersökningsperiod och referensperiod

| (15) | Undersökningsperioden fastställdes till att omfatta perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 30 september 2012 i syfte att undersöka den påstådda förändringen av handelsmönstret. Referensperioden (i tabeller kallad RP) omfattade perioden från och med den 1 oktober 2011 till och med den 30 september 2012 i syfte att undersöka om importen skedde till priser under det icke-skadevållande pris som hade fastställts i den undersökning som föranledde de gällande åtgärderna och slutsatsen att det förekom dumpning. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningsperioden fastställdes till att omfatta perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 30 september 2012 i syfte att undersöka den påstådda förändringen av handelsmönstret. Referensperioden (i tabeller kallad RP) omfattade perioden från och med den 1 oktober 2011 till och med den 30 september 2012 i syfte att undersöka om importen skedde till priser under det icke-skadevållande pris som hade fastställts i den undersökning som föranledde de gällande åtgärderna och slutsatsen att det förekom dumpning.

2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1   Allmänna påpekanden

| (16) | I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen gjordes en bedömning av huruvida ett eventuellt kringgående förekom genom att man i tur och ordning analyserade






  1. | huruvida det skett en förändring i handelsmönstret mellan Kina och unionen, |
| --- | --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen gjordes en bedömning av huruvida ett eventuellt kringgående förekom genom att man i tur och ordning analyserade

1.

huruvida det skett en förändring i handelsmönstret mellan Kina och unionen,

| 2. | om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering finns än införandet av antidumpningstullen, |
| --- | --- |

2.

om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering finns än införandet av antidumpningstullen,

| 3. | om det fanns bevisning för skada eller för att verkningarna av denna tull undergrävs i fråga om priser på eller kvantiteter av den undersökta produkten, och |
| --- | --- |

3.

om det fanns bevisning för skada eller för att verkningarna av denna tull undergrävs i fråga om priser på eller kvantiteter av den undersökta produkten, och

| 4. | om det fanns bevisning för dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare, i förekommande fall i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i grundförordningen, fastställts för den likadana produkten. |
| --- | --- |

4.

om det fanns bevisning för dumpning i förhållande till de normalvärden som tidigare, i förekommande fall i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i grundförordningen, fastställts för den likadana produkten.

2.2   Obetydlig ändring och grundläggande egenskaper

| (17) | Undersökningen visade att den undersökta produkten är tråd gjord av molybden (mellan 99,6 och 99,7 procent) och vanligen lantan (La) (mellan 0,25 och 0,35 procent). Denna legering innehåller även andra kemiska grundämnen och kallas även dopat molybden, molybden-lantantråd eller ML. Den berörda produkten och den undersökta produkten klassificeras båda för närvarande enligt KN-nummer 8102 96 00. Såsom förklaras nedan framkom vid undersökningen ingen skillnad i tillverkningsprocessen för den undersökta produkten och den berörda produkten, förutom att en liten procentandel lantan tillsätts rent molybden i blandningsskedet. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren bekräftade dessutom att produktionskostnaden för den undersökta produkten är ungefär densamma som för den berörda produkten. Detta innebär att den exporterande tillverkaren inte har någon annan ekonomisk fördel av att tillverka den undersökta produkten än att de gällande åtgärderna kan undvikas. Det konstaterades vidare att användarna av den berörda produkten gick över till den undersökta produkten efter det att de provisoriska åtgärderna hade införts, vilket betyder att det för användarna inte finns någon skillnad mellan den berörda produkten och den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att den undersökta produkten är tråd gjord av molybden (mellan 99,6 och 99,7 procent) och vanligen lantan (La) (mellan 0,25 och 0,35 procent). Denna legering innehåller även andra kemiska grundämnen och kallas även dopat molybden, molybden-lantantråd eller ML. Den berörda produkten och den undersökta produkten klassificeras båda för närvarande enligt KN-nummer 8102 96 00. Såsom förklaras nedan framkom vid undersökningen ingen skillnad i tillverkningsprocessen för den undersökta produkten och den berörda produkten, förutom att en liten procentandel lantan tillsätts rent molybden i blandningsskedet. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren bekräftade dessutom att produktionskostnaden för den undersökta produkten är ungefär densamma som för den berörda produkten. Detta innebär att den exporterande tillverkaren inte har någon annan ekonomisk fördel av att tillverka den undersökta produkten än att de gällande åtgärderna kan undvikas. Det konstaterades vidare att användarna av den berörda produkten gick över till den undersökta produkten efter det att de provisoriska åtgärderna hade införts, vilket betyder att det för användarna inte finns någon skillnad mellan den berörda produkten och den undersökta produkten.

| (18) | Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull används den berörda produkten huvudsakligen för beläggning vid tillverkning av bildelar (dvs. växellådor) och flygplansdelar eller som elektriska kontakter. De mest saluförda diametrarna på den berörda produkten är 2,31 mm och 3,17 mm, vilka används för flamsprutning eller bågsprutning. |
| --- | --- |

(18)

Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull används den berörda produkten huvudsakligen för beläggning vid tillverkning av bildelar (dvs. växellådor) och flygplansdelar eller som elektriska kontakter. De mest saluförda diametrarna på den berörda produkten är 2,31 mm och 3,17 mm, vilka används för flamsprutning eller bågsprutning.

| (19) | Tre parter påstod att den undersökta produkten och den berörda produkten har olika grundläggande egenskaper. På begäran av två av parterna höll förhörsombudet en utfrågning med GTV, JDC och Plansee i april 2013. Såsom förklaras närmare nedan inriktades utfrågningen huvudsakligen på de påstådda tekniska olikheterna mellan den berörda produkten och den undersökta produkten samt den ekonomiska motiveringen till att importera den sistnämnda till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(19)

Tre parter påstod att den undersökta produkten och den berörda produkten har olika grundläggande egenskaper. På begäran av två av parterna höll förhörsombudet en utfrågning med GTV, JDC och Plansee i april 2013. Såsom förklaras närmare nedan inriktades utfrågningen huvudsakligen på de påstådda tekniska olikheterna mellan den berörda produkten och den undersökta produkten samt den ekonomiska motiveringen till att importera den sistnämnda till unionsmarknaden.

| (20) | GTV och JDC påstod under utfrågningen och i sina skriftliga synpunkter att den undersökta produkten har grundläggande fysiska egenskaper som skiljer sig betydligt från den berörda produkten. De påstod närmare bestämt att den undersökta produktens duktilitet, dvs. materialets förmåga att dras ut i längdriktningen till ett reducerat tvärsnitt utan att sprickbildning uppstår, samt dess töjningsparametrar och beläggningsegenskaper har förbättrats väsentligt jämfört med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(20)

GTV och JDC påstod under utfrågningen och i sina skriftliga synpunkter att den undersökta produkten har grundläggande fysiska egenskaper som skiljer sig betydligt från den berörda produkten. De påstod närmare bestämt att den undersökta produktens duktilitet, dvs. materialets förmåga att dras ut i längdriktningen till ett reducerat tvärsnitt utan att sprickbildning uppstår, samt dess töjningsparametrar och beläggningsegenskaper har förbättrats väsentligt jämfört med den berörda produkten.

| (21) | Till stöd för sitt påstående lämnade de båda parterna in ett antal artiklar och studier i syfte att visa att vid legering av molybden och lantan erhålls en produkt med bättre motstånd mot sprödbrott och högre töjning än den berörda produkten. Dessa parter påstod också att den information som publicerats på Plansees webbplats visar att den undersökta produkten har förbättrade egenskaper jämfört med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(21)

Till stöd för sitt påstående lämnade de båda parterna in ett antal artiklar och studier i syfte att visa att vid legering av molybden och lantan erhålls en produkt med bättre motstånd mot sprödbrott och högre töjning än den berörda produkten. Dessa parter påstod också att den information som publicerats på Plansees webbplats visar att den undersökta produkten har förbättrade egenskaper jämfört med den berörda produkten.

| (22) | När det gäller produktens egenskaper, föreslog Plansee att ett oberoende organ skulle få i uppdrag att jämföra den berörda produkten och den undersökta produkten i syfte att utvärdera huruvida den undersökta produkten och den berörda produkten har olika grundläggande egenskaper. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller produktens egenskaper, föreslog Plansee att ett oberoende organ skulle få i uppdrag att jämföra den berörda produkten och den undersökta produkten i syfte att utvärdera huruvida den undersökta produkten och den berörda produkten har olika grundläggande egenskaper.

| (23) | Efter utfrågningen bedömdes denna begäran på grundval av den bevisning som samlats in under undersökningen, särskilt ordersedlarna från importörerna till den exporterande tillverkaren, de förklaringar som den exporterande tillverkaren lämnat om sin tillverkningsprocess, det kemiska innehåll och de töjnings- och tänjbarhetsegenskaper som angavs på kvalitetsintygen, de handelsfakturor som utfärdats av den exporterande tillverkaren och den omständigheten att ingen kommersiell information om den undersökta produktens förbättrade egenskaper jämfört med den berörda produkten hade sänts till kunderna. All information bekräftade att bättre egenskaper varken efterfrågades av kunderna eller tillhandahölls av tillverkaren av den undersökta produkten. Slutsatsen drogs därför att ett expertyttrande inte var nödvändigt. Begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(23)

Efter utfrågningen bedömdes denna begäran på grundval av den bevisning som samlats in under undersökningen, särskilt ordersedlarna från importörerna till den exporterande tillverkaren, de förklaringar som den exporterande tillverkaren lämnat om sin tillverkningsprocess, det kemiska innehåll och de töjnings- och tänjbarhetsegenskaper som angavs på kvalitetsintygen, de handelsfakturor som utfärdats av den exporterande tillverkaren och den omständigheten att ingen kommersiell information om den undersökta produktens förbättrade egenskaper jämfört med den berörda produkten hade sänts till kunderna. All information bekräftade att bättre egenskaper varken efterfrågades av kunderna eller tillhandahölls av tillverkaren av den undersökta produkten. Slutsatsen drogs därför att ett expertyttrande inte var nödvändigt. Begäran avslogs därför.

| (24) | Undersökningen bekräftade att de förbättrade egenskaper som anges ovan i skäl 20 beror på innehållet av lantan och huruvida en optimerad tillverkningsprocess används. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visade emellertid inte att företaget inrättat optimerade tillverkningsprocesser för den undersökta produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen bekräftade att de förbättrade egenskaper som anges ovan i skäl 20 beror på innehållet av lantan och huruvida en optimerad tillverkningsprocess används. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visade emellertid inte att företaget inrättat optimerade tillverkningsprocesser för den undersökta produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför som ogrundat.

| (25) | En part påstod att den undersökta produkten har förbättrade beläggningsegenskaper. Parten lämnade emellertid inte in tillräcklig bevisning till stöd för sitt påstående. Påståendet avvisades därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(25)

En part påstod att den undersökta produkten har förbättrade beläggningsegenskaper. Parten lämnade emellertid inte in tillräcklig bevisning till stöd för sitt påstående. Påståendet avvisades därför som ogrundat.

| (26) | Två parter påstod att brottsegheten förbättrats för den undersökta produkten. Detta innebär att tråden aldrig går av när den rullas upp inne i sprutmaskinen. Dessa parter anmodades att inkomma med styrkande dokumentation, men gjorde inte detta. Eftersom ingen styrkande bevisning lagts fram, lämnades påståendet utan beaktande. |
| --- | --- |

(26)

Två parter påstod att brottsegheten förbättrats för den undersökta produkten. Detta innebär att tråden aldrig går av när den rullas upp inne i sprutmaskinen. Dessa parter anmodades att inkomma med styrkande dokumentation, men gjorde inte detta. Eftersom ingen styrkande bevisning lagts fram, lämnades påståendet utan beaktande.

| (27) | Mot bakgrund av det ovanstående har slutsatsen dragits att den undersökta produkten inte har andra egenskaper än den berörda produkten. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av det ovanstående har slutsatsen dragits att den undersökta produkten inte har andra egenskaper än den berörda produkten.

| (28) | Den bevisning som samlades in under kontrollbesöken visar vidare att användare/importörer inte särskilt efterfrågade produkten med de påstådda förbättrade fysiska egenskaper som beskrivs ovan i skäl 20 när de gjorde sina beställningar. Ingen av dem efterfrågade särskilt ett innehåll av lantan, men de efterfrågade minst 99 procent rent molybden. Endast en kund efterfrågade specifika fysiska egenskaper som avsåg töjnings- och tänjbarhetsparametrarna. I detta fall testade den exporterande tillverkaren dessa parametrar och försåg kunden med kvalitetsintyg. Eftersom kvalitetsintyg utfärdades även för den berörda produkten, kunde en jämförelse av de båda produkterna göras avseende dessa parametrar. Jämförelsen visade att kraven vad gäller töjning och tänjbarhet var identiska för båda produkterna. |
| --- | --- |

(28)

Den bevisning som samlades in under kontrollbesöken visar vidare att användare/importörer inte särskilt efterfrågade produkten med de påstådda förbättrade fysiska egenskaper som beskrivs ovan i skäl 20 när de gjorde sina beställningar. Ingen av dem efterfrågade särskilt ett innehåll av lantan, men de efterfrågade minst 99 procent rent molybden. Endast en kund efterfrågade specifika fysiska egenskaper som avsåg töjnings- och tänjbarhetsparametrarna. I detta fall testade den exporterande tillverkaren dessa parametrar och försåg kunden med kvalitetsintyg. Eftersom kvalitetsintyg utfärdades även för den berörda produkten, kunde en jämförelse av de båda produkterna göras avseende dessa parametrar. Jämförelsen visade att kraven vad gäller töjning och tänjbarhet var identiska för båda produkterna.

| (29) | Undersökningen visade dessutom att den exporterande tillverkaren inte informerade marknaden eller kunderna om den undersökta produktens påstådda fördelar jämfört med den berörda produkten och inte saluförde den obetydligt ändrade molybden-lantantråden som en ny eller annorlunda produkt. |
| --- | --- |

(29)

Undersökningen visade dessutom att den exporterande tillverkaren inte informerade marknaden eller kunderna om den undersökta produktens påstådda fördelar jämfört med den berörda produkten och inte saluförde den obetydligt ändrade molybden-lantantråden som en ny eller annorlunda produkt.

| (30) | Grundat på ett patent som inregistrerats av Plansee i januari 1996 hävdade en part att den berörda produkten och den undersökta produkten inte är samma produkt. En analys av detta påstående visade att patentet inte gäller den undersökta produkten, utan användningen av en molybdenlegering som interna strömledare i lampor, elektronrör och liknande komponenter. Diametrarna av denna produkttyp är dessutom mindre än de diametrar som fastställts för den undersökta produkten. Vidare (se skäl 24 ovan) beror de påstått förbättrade egenskaperna när det gäller molybden-lantan jämfört med den berörda produkten på att en optimerad tillverkningsprocess används. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(30)

Grundat på ett patent som inregistrerats av Plansee i januari 1996 hävdade en part att den berörda produkten och den undersökta produkten inte är samma produkt. En analys av detta påstående visade att patentet inte gäller den undersökta produkten, utan användningen av en molybdenlegering som interna strömledare i lampor, elektronrör och liknande komponenter. Diametrarna av denna produkttyp är dessutom mindre än de diametrar som fastställts för den undersökta produkten. Vidare (se skäl 24 ovan) beror de påstått förbättrade egenskaperna när det gäller molybden-lantan jämfört med den berörda produkten på att en optimerad tillverkningsprocess används. Detta påstående avvisas därför.

| (31) | Slutsatsen måste därför dras att den berörda produkten och den undersökta produkten ur kundens synvinkel är identiska. |
| --- | --- |

(31)

Slutsatsen måste därför dras att den berörda produkten och den undersökta produkten ur kundens synvinkel är identiska.

| (32) | En part påstod att försäljningserbjudandena på Plansees webbplats visar att Plansee erbjöd den undersökta produkten inte endast inom området varmsprutning, utan också inom andra områden (dvs. lampkomponenter och trådskärningsindustrin). Plansee angav emellertid att det av försäljningsinformationen på dess webbplats framgår vilka diametrar företaget kan leverera. Undersökningen visade dessutom att Plansees försäljning till andra områden är mycket begränsad (dvs. mindre än 2 procent kvantitetsmässigt jämfört med försäljningen av den berörda produkten) och att en optimerad tillverkningsprocess inte användes. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(32)

En part påstod att försäljningserbjudandena på Plansees webbplats visar att Plansee erbjöd den undersökta produkten inte endast inom området varmsprutning, utan också inom andra områden (dvs. lampkomponenter och trådskärningsindustrin). Plansee angav emellertid att det av försäljningsinformationen på dess webbplats framgår vilka diametrar företaget kan leverera. Undersökningen visade dessutom att Plansees försäljning till andra områden är mycket begränsad (dvs. mindre än 2 procent kvantitetsmässigt jämfört med försäljningen av den berörda produkten) och att en optimerad tillverkningsprocess inte användes. Påståendet avvisades därför.

| (33) | En part påstod att Plansee redan tillverkade den undersökta produkten när företaget lämnade in det klagomål som resulterade i att den ursprungliga undersökningen inleddes, och eftersom Plansee anser att den undersökta produkten och den berörda produkten har samma huvudsakliga egenskaper, borde de ha ingått i produktomfattningen i den ursprungliga undersökningen. Såsom förklaras ovan i skäl 32 bekräftade emellertid undersökningen att denna särskilda molybden-lantantråd inte är densamma som den undersökta produkten. Produktdiametrarna är i allmänhet mindre än 1 mm och produkten används mest i belysningsindustrin. Den undersökta produkten började dessutom inte importeras förrän efter det att provisoriska åtgärder införts på den berörda produkten (se tabell 1 nedan). Eftersom det inte fanns någon import av den undersökta produkten under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, fanns det därför inte något skäl att låta denna produkt ingå i produktomfattningen. Detta påstående avvisas därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(33)

En part påstod att Plansee redan tillverkade den undersökta produkten när företaget lämnade in det klagomål som resulterade i att den ursprungliga undersökningen inleddes, och eftersom Plansee anser att den undersökta produkten och den berörda produkten har samma huvudsakliga egenskaper, borde de ha ingått i produktomfattningen i den ursprungliga undersökningen. Såsom förklaras ovan i skäl 32 bekräftade emellertid undersökningen att denna särskilda molybden-lantantråd inte är densamma som den undersökta produkten. Produktdiametrarna är i allmänhet mindre än 1 mm och produkten används mest i belysningsindustrin. Den undersökta produkten började dessutom inte importeras förrän efter det att provisoriska åtgärder införts på den berörda produkten (se tabell 1 nedan). Eftersom det inte fanns någon import av den undersökta produkten under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, fanns det därför inte något skäl att låta denna produkt ingå i produktomfattningen. Detta påstående avvisas därför som ogrundat.

| (34) | En part påstod att utvidgningen från 99,95 procent ner till 97 procent täcker alla slag av molybdenlegeringar och att dessa produkter följaktligen inte är tillgängliga på unionsmarknaden (t.ex. på marknaden för stängseltråd). Denna part lade emellertid, för det första, inte fram någon bevisning till stöd för sitt påstående. För det andra visade undersökningen att en enda exporterande tillverkare exporterade molybden-lantantråd till unionen under undersökningsperioden, men inga andra legeringar som kan omfattas av definitionen av den undersökta produkten. För det tredje visade undersökningen att marknaden i unionen för stängseltråd och försäljning av molybdenlegeringar är mycket begränsad. Slutligen kommer utvidgningen av åtgärderna inte att göra det omöjligt att importera den undersökta produkten. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(34)

En part påstod att utvidgningen från 99,95 procent ner till 97 procent täcker alla slag av molybdenlegeringar och att dessa produkter följaktligen inte är tillgängliga på unionsmarknaden (t.ex. på marknaden för stängseltråd). Denna part lade emellertid, för det första, inte fram någon bevisning till stöd för sitt påstående. För det andra visade undersökningen att en enda exporterande tillverkare exporterade molybden-lantantråd till unionen under undersökningsperioden, men inga andra legeringar som kan omfattas av definitionen av den undersökta produkten. För det tredje visade undersökningen att marknaden i unionen för stängseltråd och försäljning av molybdenlegeringar är mycket begränsad. Slutligen kommer utvidgningen av åtgärderna inte att göra det omöjligt att importera den undersökta produkten. Påståendet avvisades därför.

| (35) | När det gäller frågan om huruvida den ändring som anges ovan i skäl 19 ändrade den berörda produktens grundläggande egenskaper, visade den information som tillhandahölls av de samarbetsvilliga parterna, och som analyseras ovan i skälen 24–34, att den undersökta produkten har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller frågan om huruvida den ändring som anges ovan i skäl 19 ändrade den berörda produktens grundläggande egenskaper, visade den information som tillhandahölls av de samarbetsvilliga parterna, och som analyseras ovan i skälen 24–34, att den undersökta produkten har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som den berörda produkten.

| (36) | Det konstaterades följaktligen att det inte finns några relevanta skillnader i de fysiska egenskaperna mellan den undersökta produkten och den berörda produkten. Slutsatsen drogs därför att den undersökta produkten ska anses vara en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Det konstaterades följaktligen att det inte finns några relevanta skillnader i de fysiska egenskaperna mellan den undersökta produkten och den berörda produkten. Slutsatsen drogs därför att den undersökta produkten ska anses vara en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (37) | Slutsatsen måste därför dras att den undersökta produkten har ändrats endast obetydligt jämfört med den berörda produkten och att det inte finns någon annan ekonomisk motivering till att den importeras än att kringgå de införda antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(37)

Slutsatsen måste därför dras att den undersökta produkten har ändrats endast obetydligt jämfört med den berörda produkten och att det inte finns någon annan ekonomisk motivering till att den importeras än att kringgå de införda antidumpningstullarna.

2.3   Förändring i handelsmönstret

2.3.1   Import av molybdentråd till unionen

| (38) | Information om importen till unionen kunde inte erhållas direkt från Eurostats statistik, eftersom det KN-nummer enligt vilket den undersökta produkten deklareras även innefattar andra produkter än den undersökta produkten. Eftersom ingen specifik importstatistik om den undersökta produkten var tillgänglig, justerades uppgifterna från Eurostat i enlighet med den metod som hade föreslagits i ansökan. Importvolymen för den undersökta produkten till unionen fastställdes följaktligen på grundval av en uppskattning av unionens förbrukning av molybdentråd justerad för den totala unionsproduktionen av den berörda produkten. Denna metod befanns vara tillförlitlig för att få fram uppgifter om den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(38)

Information om importen till unionen kunde inte erhållas direkt från Eurostats statistik, eftersom det KN-nummer enligt vilket den undersökta produkten deklareras även innefattar andra produkter än den undersökta produkten. Eftersom ingen specifik importstatistik om den undersökta produkten var tillgänglig, justerades uppgifterna från Eurostat i enlighet med den metod som hade föreslagits i ansökan. Importvolymen för den undersökta produkten till unionen fastställdes följaktligen på grundval av en uppskattning av unionens förbrukning av molybdentråd justerad för den totala unionsproduktionen av den berörda produkten. Denna metod befanns vara tillförlitlig för att få fram uppgifter om den undersökta produkten.

| (39) | Såsom anges i skäl 11 samarbetade endast en exporterande tillverkare i Kina under undersökningen. På grundval av en jämförelse av uppgifterna från denna exporterande tillverkare och de justerade uppgifter från Eurostat som anges i föregående skäl fastställdes emellertid att detta företag stod för den största delen av den totala importen till unionen av den undersökta produkten under undersökningsperioden och företaget ansågs därför vara representativt för den totala importen av molybdentråd till unionen. |
| --- | --- |

(39)

Såsom anges i skäl 11 samarbetade endast en exporterande tillverkare i Kina under undersökningen. På grundval av en jämförelse av uppgifterna från denna exporterande tillverkare och de justerade uppgifter från Eurostat som anges i föregående skäl fastställdes emellertid att detta företag stod för den största delen av den totala importen till unionen av den undersökta produkten under undersökningsperioden och företaget ansågs därför vara representativt för den totala importen av molybdentråd till unionen.

| (40) | Såsom framgår av tabellen nedan upphörde importen av den berörda produkten till unionen fullständigt efter det att de slutgiltiga åtgärderna hade införts i juni 2010 och ersattes omedelbart med import av den undersökta produkten.

  Tabell 1


  Utveckling för importen av den berörda produkten och den undersökta produkten med ursprung i Kina













  Import till EU | 2008 | 2009 | 1.1.2010 (7)–16.6.2010 | 17.6.2010 (8)–31.12.2010 | 2010 | 2011 | RP (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import – (ton, indexerad) (6) | 100 | 31 | 10 | 17 | 27 | 128 | 99 |
| Total import (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Den berörda produkten (%) | 100 | 100 | 20 | 0 | 7 | 0 | 0 |
| Den undersökta produkten (%) | 0 | 0 | 80 | 100 | 93 | 100 | 100 |
| Källa: | Uppgifter från JDC. |

(40)

Såsom framgår av tabellen nedan upphörde importen av den berörda produkten till unionen fullständigt efter det att de slutgiltiga åtgärderna hade införts i juni 2010 och ersattes omedelbart med import av den undersökta produkten.

Tabell 1

Utveckling för importen av den berörda produkten och den undersökta produkten med ursprung i Kina

Import till EU

2008

2009

1.1.2010 (7)–16.6.2010

17.6.2010 (8)–31.12.2010

2010

2011

RP (9)

Total import – (ton, indexerad) (6)

100

31

10

17

27

128

99

Total import (%)

100

100

100

100

100

100

100

Den berörda produkten (%)

100

100

20

0

7

0

0

Den undersökta produkten (%)

0

0

80

100

93

100

100

Källa:

Uppgifter från JDC.

| (41) | Undersökningen bekräftade att de parter som köpte den undersökta produkten efter införandet av den preliminära tullen köpte den berörda produkten före införandet av åtgärderna. Dessa parter köpte 99,8 % av den sammanlagda kvantiteten av den undersökta produkten under referensperioden. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen bekräftade att de parter som köpte den undersökta produkten efter införandet av den preliminära tullen köpte den berörda produkten före införandet av åtgärderna. Dessa parter köpte 99,8 % av den sammanlagda kvantiteten av den undersökta produkten under referensperioden.

| (42) | Två berörda parter påstod att de redan år 2007 startade ett projekt för att utveckla den undersökta produkten i Kina, och att exporten av den undersökta produkten således inte var kopplad till införandet av åtgärderna på den berörda produkten. Undersökningen kunde emellertid inte bekräfta att ett sådant projekt hade funnits. Allt som allt kunde man uppvisa ett e-postmeddelande, ett protokoll från en telefonkonferens och exporten av ett varuprov av den undersökta produkten för vidare analys. Projektet ledde vidare inte till någon försäljning till unionen av den undersökta produkten före införandet av åtgärder på den berörda produkten, nämligen i oktober 2010. Det faktum att ett projekt påstods ha startats 2007 ändrar hursomhelst inte undersökningsresultatet att den berörda produkten och den undersökta produkten är likadana produkter. Den slutsats man kom fram till i undersökningen, dvs. att det inte fanns någon annan ekonomisk motivering för exporten av den undersökta produkten än införandet av åtgärderna på den berörda produkten, är fortfarande giltig. |
| --- | --- |

(42)

Två berörda parter påstod att de redan år 2007 startade ett projekt för att utveckla den undersökta produkten i Kina, och att exporten av den undersökta produkten således inte var kopplad till införandet av åtgärderna på den berörda produkten. Undersökningen kunde emellertid inte bekräfta att ett sådant projekt hade funnits. Allt som allt kunde man uppvisa ett e-postmeddelande, ett protokoll från en telefonkonferens och exporten av ett varuprov av den undersökta produkten för vidare analys. Projektet ledde vidare inte till någon försäljning till unionen av den undersökta produkten före införandet av åtgärder på den berörda produkten, nämligen i oktober 2010. Det faktum att ett projekt påstods ha startats 2007 ändrar hursomhelst inte undersökningsresultatet att den berörda produkten och den undersökta produkten är likadana produkter. Den slutsats man kom fram till i undersökningen, dvs. att det inte fanns någon annan ekonomisk motivering för exporten av den undersökta produkten än införandet av åtgärderna på den berörda produkten, är fortfarande giltig.

| (43) | Undersökningen visade också att det inte fanns någon försäljning till andra länder än unionen och att det bara såldes begränsade kvantiteter på den kinesiska marknaden under undersökningsperioden, såsom framgår av tabell 2 nedan.

  Tabell 2


  Marknaden för den undersökta produkten | 2008 | 2009 | 1.1.2010–16.6.2010 | 17.6.2010–31.12.2010 | 2010 | 2011 | 1.10.2011–30.9.2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total omsättning (indexerad) (10) | 100 | 96 | 863 | 1 529 | 2 392 | 11 168 | 8 123 |
| Total omsättning (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Försäljning på hemmamarknaden (Kina) (%) | 100 | 100 | 5 | 4 | 4,2 | 0,4 | 2 |
| Försäljning till EU (%) | 0 | 0 | 95 | 96 | 95,8 | 99,6 | 98 |
| Försäljning till övriga länder (%) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Källa: | Uppgifter från JDC. |

(43)

Undersökningen visade också att det inte fanns någon försäljning till andra länder än unionen och att det bara såldes begränsade kvantiteter på den kinesiska marknaden under undersökningsperioden, såsom framgår av tabell 2 nedan.

Tabell 2

Marknaden för den undersökta produkten

2008

2009

1.1.2010–16.6.2010

17.6.2010–31.12.2010

2010

2011

1.10.2011–30.9.2012

Total omsättning (indexerad) (10)

100

96

863

1 529

2 392

11 168

8 123

Total omsättning (%)

100

100

100

100

100

100

100

Försäljning på hemmamarknaden (Kina) (%)

100

100

5

4

4,2

0,4

2

Försäljning till EU (%)

0

0

95

96

95,8

99,6

98

Försäljning till övriga länder (%)

0

0

0

0

0

0

0

Källa:

Uppgifter från JDC.

| (44) | Utifrån ovanstående avslås detta påstående. |
| --- | --- |

(44)

Utifrån ovanstående avslås detta påstående.

2.3.2   Slutsats om förändringen i handelsmönstret

| (45) | Den totala ökningen av exporten av den undersökta produkten till unionen från Kina efter det att de provisoriska och de slutgiltiga åtgärderna hade införts och den samtidiga minskningen av importen av den berörda produkten utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan Kina och unionen. |
| --- | --- |

(45)

Den totala ökningen av exporten av den undersökta produkten till unionen från Kina efter det att de provisoriska och de slutgiltiga åtgärderna hade införts och den samtidiga minskningen av importen av den berörda produkten utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan Kina och unionen.

2.4   Typ av kringgående och otillräcklig grund eller ekonomisk motivering

| (46) | Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen.

| (47) | Såsom anges i skäl 45 drogs slutsatsen att det finns en förändring i handelsmönstret. |
| --- | --- |

(47)

Såsom anges i skäl 45 drogs slutsatsen att det finns en förändring i handelsmönstret.

| (48) | Såsom anges i skälen 28 och 29 drogs slutsatsen att varken den exporterande tillverkaren eller importörerna informerade marknaden eller sina kunder om de påstådda fördelarna med den undersökta produkten jämfört med den berörda produkten eller saluförde den undersökta produkten som en ny eller annorlunda produkt. |
| --- | --- |

(48)

Såsom anges i skälen 28 och 29 drogs slutsatsen att varken den exporterande tillverkaren eller importörerna informerade marknaden eller sina kunder om de påstådda fördelarna med den undersökta produkten jämfört med den berörda produkten eller saluförde den undersökta produkten som en ny eller annorlunda produkt.

| (49) | Vidare används både den berörda produkten och den undersökta produkten huvudsakligen i sprutmaskiner i fordonsindustrin och båda produkterna har samma slutanvändare. |
| --- | --- |

(49)

Vidare används både den berörda produkten och den undersökta produkten huvudsakligen i sprutmaskiner i fordonsindustrin och båda produkterna har samma slutanvändare.

| (50) | En part påstod att den undersökta produkten erbjuder betydande förbättringar när den används i sprutmaskiner. Dessa förbättringar inverkar på produktiviteten vid beläggningen av växelkomponenter, eftersom produktionsavbrott till följd av sprödbrott av tråden minimeras. Undersökningen bekräftade emellertid att denna tredje part inte saluförde den undersökta produkten eller informerade sina kunder om de påstådda nya tekniska egenskaperna eller om de förbättringar som den undersökta produkten innebar. Kunderna efterfrågade inte heller specifikt dessa förbättringar. Påståendet avvisades därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(50)

En part påstod att den undersökta produkten erbjuder betydande förbättringar när den används i sprutmaskiner. Dessa förbättringar inverkar på produktiviteten vid beläggningen av växelkomponenter, eftersom produktionsavbrott till följd av sprödbrott av tråden minimeras. Undersökningen bekräftade emellertid att denna tredje part inte saluförde den undersökta produkten eller informerade sina kunder om de påstådda nya tekniska egenskaperna eller om de förbättringar som den undersökta produkten innebar. Kunderna efterfrågade inte heller specifikt dessa förbättringar. Påståendet avvisades därför som ogrundat.

| (51) | En part påstod att en användare gick över till den undersökta produkten på grund av de tekniska bristerna hos den berörda produkten. Denna part anmodades att lämna in styrkande dokument, men gjorde inte detta. Eftersom ingen styrkande bevisning lades fram, lämnades påståendet utan beaktande. |
| --- | --- |

(51)

En part påstod att en användare gick över till den undersökta produkten på grund av de tekniska bristerna hos den berörda produkten. Denna part anmodades att lämna in styrkande dokument, men gjorde inte detta. Eftersom ingen styrkande bevisning lades fram, lämnades påståendet utan beaktande.

| (52) | GTV påstod att molybden-lantantråd som används för sprutbeläggning ger ett bättre resultat när det gäller beläggningens mikrohårdhet. Detta gör det möjligt att undvika slitage genom materialöverföring från ytan av en komponent som gnider mot en motdel. Denna part lämnade in testresultat från ett oberoende laboratorium som visade att mikrohårdheten kan förbättras med användning av molybden-lantantråd. Den metod som det oberoende laboratoriet hade använt garanterade emellertid inte resultatet, eftersom testet utfördes på endast ett parti tråd. Parten i fråga hävdade att en ytterligare testanalys borde genomföras avseende ett stort antal partier. Den kemiska sammansättningen hos det urval som testades analyserades dessutom inte, vilket innebär att det inte finns någon garanti för att det analyserade partiet faktiskt utgjordes av den undersökta produkten. Påståendet avvisades därför som ogrundat. |
| --- | --- |

(52)

GTV påstod att molybden-lantantråd som används för sprutbeläggning ger ett bättre resultat när det gäller beläggningens mikrohårdhet. Detta gör det möjligt att undvika slitage genom materialöverföring från ytan av en komponent som gnider mot en motdel. Denna part lämnade in testresultat från ett oberoende laboratorium som visade att mikrohårdheten kan förbättras med användning av molybden-lantantråd. Den metod som det oberoende laboratoriet hade använt garanterade emellertid inte resultatet, eftersom testet utfördes på endast ett parti tråd. Parten i fråga hävdade att en ytterligare testanalys borde genomföras avseende ett stort antal partier. Den kemiska sammansättningen hos det urval som testades analyserades dessutom inte, vilket innebär att det inte finns någon garanti för att det analyserade partiet faktiskt utgjordes av den undersökta produkten. Påståendet avvisades därför som ogrundat.

| (53) | Vid undersökningen framkom ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för importen av den undersökta produkten än att man ville undvika att betala den gällande tullen. |
| --- | --- |

(53)

Vid undersökningen framkom ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för importen av den undersökta produkten än att man ville undvika att betala den gällande tullen.

| (54) | Eftersom det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering i den mening som avses i artikel 13.1 andra meningen i grundförordningen, dras slutsatsen att förändringen i handelsmönstret mellan Kina och unionen berodde på införandet av de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering i den mening som avses i artikel 13.1 andra meningen i grundförordningen, dras slutsatsen att förändringen i handelsmönstret mellan Kina och unionen berodde på införandet av de gällande åtgärderna.

2.5   Undergrävande av tullens positiva verkningar i fråga om priser på eller kvantiteter av den likadana produkten

| (55) | För att bedöma om importen av den undersökta produkten hade undergrävt de gällande åtgärdernas positiva verkningar i fråga om kvantiteter och priser, användes uppgifter från en samarbetsvillig exporterande tillverkare (se skäl 39). |
| --- | --- |

(55)

För att bedöma om importen av den undersökta produkten hade undergrävt de gällande åtgärdernas positiva verkningar i fråga om kvantiteter och priser, användes uppgifter från en samarbetsvillig exporterande tillverkare (se skäl 39).

| (56) | Från och med det att de provisoriska åtgärderna infördes ökade importen av den undersökta produkten från Kina betydligt i fråga om kvantiteter. Nivån på importen till unionen från Kina under referensperioden motsvarar nivån på importen av den berörda produkten med ursprung i Kina till unionen år 2008, innan åtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(56)

Från och med det att de provisoriska åtgärderna infördes ökade importen av den undersökta produkten från Kina betydligt i fråga om kvantiteter. Nivån på importen till unionen från Kina under referensperioden motsvarar nivån på importen av den berörda produkten med ursprung i Kina till unionen år 2008, innan åtgärderna infördes.

| (57) | Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Följaktligen drogs slutsatsen att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävs i fråga om både kvantitet och pris. |
| --- | --- |

(57)

Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Följaktligen drogs slutsatsen att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävs i fråga om både kvantitet och pris.

2.6   Bevisning för dumpning i förhållande till det normalvärde som tidigare fastställts för den likadana produkten

| (58) | Exportpriserna för den undersökta produkten har fastställts på grundval av verifierade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(58)

Exportpriserna för den undersökta produkten har fastställts på grundval av verifierade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

| (59) | Dessa exportpriser konstaterades vara något lägre än de exportpriser för den berörda produkten som tidigare hade fastställts i den ursprungliga undersökningen. Två berörda parter bekräftade att det nästan inte finns någon prisskillnad mellan den berörda produkten och den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(59)

Dessa exportpriser konstaterades vara något lägre än de exportpriser för den berörda produkten som tidigare hade fastställts i den ursprungliga undersökningen. Två berörda parter bekräftade att det nästan inte finns någon prisskillnad mellan den berörda produkten och den undersökta produkten.

| (60) | I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen ansågs det därför lämpligt att jämföra det normalvärde som tidigare fastställts i den ursprungliga undersökningen med exportpriset för den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen ansågs det därför lämpligt att jämföra det normalvärde som tidigare fastställts i den ursprungliga undersökningen med exportpriset för den undersökta produkten.

| (61) | I förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi (se skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull). Det erinras om att eftersom tillverkaren i det jämförbara landet endast hade en marginell försäljning på hemmamarknaden i Förenta staterna, ansågs det orimligt att använda uppgifter om den inhemska försäljningen i Förenta staterna för att fastställa eller konstruera ett normalvärde. Normalvärdet för Kina fastställdes följaktligen på grundval av exportpriserna från Förenta staterna till andra tredjeländer, inbegripet unionen. |
| --- | --- |

(61)

I förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi (se skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull). Det erinras om att eftersom tillverkaren i det jämförbara landet endast hade en marginell försäljning på hemmamarknaden i Förenta staterna, ansågs det orimligt att använda uppgifter om den inhemska försäljningen i Förenta staterna för att fastställa eller konstruera ett normalvärde. Normalvärdet för Kina fastställdes följaktligen på grundval av exportpriserna från Förenta staterna till andra tredjeländer, inbegripet unionen.

| (62) | En part hävdade att det normalvärde som fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör justeras därför att priset på molybdenoxid, som är en avgörande faktor för prissättningen av både den berörda produkten och den undersökta produkten, föll kraftigt under denna undersöknings referensperiod. Såsom nämns ovan i skäl 61 fastställdes normalvärdet i den ursprungliga undersökningen på grundval av de exportpriser som en tillverkare i Förenta staterna tog ut och inte på grundval av dess kostnader. Justeringar på grundval av kostnader är därför inte lämpliga i detta fall. Eftersom priset på den huvudsakliga råvaran minskade avsevärt framgår det ännu tydligare att prisuppgifter bör användas för att fastställa normalvärdet i detta fall. |
| --- | --- |

(62)

En part hävdade att det normalvärde som fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör justeras därför att priset på molybdenoxid, som är en avgörande faktor för prissättningen av både den berörda produkten och den undersökta produkten, föll kraftigt under denna undersöknings referensperiod. Såsom nämns ovan i skäl 61 fastställdes normalvärdet i den ursprungliga undersökningen på grundval av de exportpriser som en tillverkare i Förenta staterna tog ut och inte på grundval av dess kostnader. Justeringar på grundval av kostnader är därför inte lämpliga i detta fall. Eftersom priset på den huvudsakliga råvaran minskade avsevärt framgår det ännu tydligare att prisuppgifter bör användas för att fastställa normalvärdet i detta fall.

| (63) | Justeringen av normalvärdet fastställdes således på grundval av den berörda produktens prisutveckling. Eftersom den amerikanska tillverkaren hade upphört med sin verksamhet och inga uppgifter fanns att tillgå från det jämförbara landet, beräknades justeringen på grundval av de priser som Plansee uppgivit i den ursprungliga undersökningen och under referensperioden. Detta ledde till en justering nedåt på cirka 20 % av det normalvärde som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(63)

Justeringen av normalvärdet fastställdes således på grundval av den berörda produktens prisutveckling. Eftersom den amerikanska tillverkaren hade upphört med sin verksamhet och inga uppgifter fanns att tillgå från det jämförbara landet, beräknades justeringen på grundval av de priser som Plansee uppgivit i den ursprungliga undersökningen och under referensperioden. Detta ledde till en justering nedåt på cirka 20 % av det normalvärde som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (64) | In enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det justerade, vägda, genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriser för den undersökta produkten som fastställts under referensperioden i denna undersökning, och skillnaden uttrycktes i procent av nettopriset fritt unionens gräns före tull. |
| --- | --- |

(64)

In enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det justerade, vägda, genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriser för den undersökta produkten som fastställts under referensperioden i denna undersökning, och skillnaden uttrycktes i procent av nettopriset fritt unionens gräns före tull.

| (65) | Jämförelsen mellan det justerade, vägda, genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna visade att dumpning förekom. |
| --- | --- |

(65)

Jämförelsen mellan det justerade, vägda, genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna visade att dumpning förekom.

3.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

| (66) | En exporterande tillverkare i Kina ansökte om befrielse från eventuella utvidgade åtgärder i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen och besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(66)

En exporterande tillverkare i Kina ansökte om befrielse från eventuella utvidgade åtgärder i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen och besvarade frågeformuläret.

| (67) | Undersökningen bekräftade emellertid att denna tillverkare har kringgått de gällande åtgärderna. Ansökan avslogs därför. |
| --- | --- |

(67)

Undersökningen bekräftade emellertid att denna tillverkare har kringgått de gällande åtgärderna. Ansökan avslogs därför.

4.   ÅTGÄRDER

| (68) | Mot bakgrund av de ovanstående undersökningsresultaten drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstull som införts på import av molybdentråd med ursprung i Kina kringgicks genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av de ovanstående undersökningsresultaten drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstull som införts på import av molybdentråd med ursprung i Kina kringgicks genom import av viss obetydligt ändrad molybdentråd med ursprung i Kina.

| (69) | I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av den undersökta produkten.

| (70) | I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder ska tillämpas på registrerad import från registreringsdagen, bör antidumpningstullen tas ut på all import till unionen av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030), som förts in och registrerats i unionen i enlighet med förordningen om inledande. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder ska tillämpas på registrerad import från registreringsdagen, bör antidumpningstullen tas ut på all import till unionen av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030), som förts in och registrerats i unionen i enlighet med förordningen om inledande.

5.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (71) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för ovanstående slutsatser och ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget av de anförda argumenten föranledde någon ändring av undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(71)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för ovanstående slutsatser och ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget av de anförda argumenten föranledde någon ändring av undersökningsresultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 på import av molybdentråd innehållande minst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgas härmed till att även omfatta import till unionen av molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030).

Artikel 2

Tullen ska tas ut på import till unionen av molybdentråd, som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 1236/2012 och artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009, innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ett största tvärmått av mer än 1,35 mm men högst 4,0 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8102 96 00 (Taric-nummer 8102960030), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Artikel 3

Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av importen som infördes genom artikel 2 i förordning (EU) nr 1236/2012.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 september 2013.

På rådets vägnar

L. LINKEVIČIUS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1247/2009 av den 17 december 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss molybdentråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 336, 18.12.2009, s. 16).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 av den 14 juni 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss molybdentråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 150, 16.6.2010, s. 17).

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 14/2012 av den 9 januari 2012 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 införts på import av viss molybdentråd med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av viss molybdentråd som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte och om avslutande av undersökningen beträffande import som avsänts från Schweiz (EUT L 8, 12.1.2012, s. 22).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1236/2012 av den 19 december 2012 om inledande av en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 511/2010 på import av viss molybdentråd med ursprung i Folkrepubliken Kina genom att viss, något ändrad molybdentråd innehållande minst 97 viktprocent men högst 99,95 viktprocent molybden, med ursprung i Folkrepubliken Kina har importerats och om registrering av sådan import (EUT L 350, 20.12.2012, s. 51).

5

(6)  Indexerad på grundval av volym i kg enligt uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren (dvs. 2008 = 100). Se skäl 39. Import = den berörda produkten + den undersökta produkten.

6

(7)  Period under vilken de provisoriska åtgärderna tillämpades.

7

(8)  Period under vilken de slutgiltiga åtgärderna tillämpades.

8

(9)  RP = referensperiod från och med den 1 oktober 2011 till och med den 30 september 2012.

9

| Källa: | Uppgifter från JDC. |
| --- | --- |

Källa:

Källa:

Uppgifter från JDC.

(10)  Samma metod som den som beskrivs i tabell 1.

10

| Källa: | Uppgifter från JDC. |
| --- | --- |

Källa:

Källa:

Uppgifter från JDC.

---

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 872/2013

av den 9 september 2013

om godkännande av en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Salame Brianza [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 53.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza”, vilken registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza”, vilken registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Syftet med ansökan är att ändra produktspecifikationen genom att precisera framställningsmetod, märkning och anpassningar till gällande lagstiftning i fråga om kontroller. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med ansökan är att ändra produktspecifikationen genom att precisera framställningsmetod, märkning och anpassningar till gällande lagstiftning i fråga om kontroller.

| (3) | Kommissionen har granskat ändringen i fråga och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 får kommissionen godkänna den utan att följa det förfarande som fastställs i artiklarna 50–52 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat ändringen i fråga och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 får kommissionen godkänna den utan att följa det förfarande som fastställs i artiklarna 50–52 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza” ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

Artikel 2

En konsoliderad sammanfattning av de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen återfinns i bilaga II till denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 september 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

---

BILAGA I

Följande ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza” har godkänts:

| — | Framställningsmetod

  I artikel 4 om ”framställningsmetod” för ”Salame Brianza” SUB har punkt 2 om malningen ändrats. I den gällande produktspecifikationen föreskrivs att korvar som väger högst 300 gram ska malas med köttkvarn med hålskiva där hålen är 4–4,5 mm stora (finmalet) och att korvar som ”väger över 300 gram” ska malas med köttkvarn med hålskiva där hålen är 7–8 mm stora (grovmalet). Då skulle malningsgraden i ”Salame Brianza” vara knuten till vikten.
  I själva verket finns det inget samband mellan korvarnas vikt och malningsgraden. I den ändrade versionen av produktspecifikationen anses det därför lämpligt att stryka detta samband och endast ha kvar uppgiften om hålstorleken på köttkvarnens hålskiva.
  I artikel 5 om ”mognadslagring” har tabellen över minimitider för mognadslagring för ”Salame Brianza” SUB uppdaterats utifrån tre kriterier.
  För det första har tidsenheten för mognadslagringen ändrats, så att den anges i dagar i den nya versionen i stället för i veckor som i den nuvarande produktspecifikationen, vilket är en tydligare och exaktare tidsangivelse.
  För det andra anses det lämpligt, med tanke på de försäljningssätt som avses i artikel 8 i den gällande produktspecifikationen, att också ange exakta minimitider för mognadslagring av korv som är vakuumförpackad, förpackad i modifierad atmosfär eller mikroperforerad plastfolie. Dessa minimitider ska skilja sig från dem som gäller för icke förpackad korv. I den nya tabellen är mognadslagringstiderna för smala korvar (i detta fall högst 55 mm i diameter) något längre för förpackade produkter än för produkter som säljs i lösvikt, eftersom korven inte längre torkar på naturlig väg när den förpackats.
  Till sist anses det lämpligt att utöka förteckningen över de diametrar som ”Salame Brianza” kan säljas i, genom att större diametrar läggs till som inte fanns tidigare, på grund av att det inte gick att få tag på större naturtarmar på marknaden. Eftersom mognadslagringstiderna för ”Salame Brianza”, inklusive torkningstiden, varierar beroende på korvarnas diameter, är det naturligt att ju fler olika diametrar som omfattas i denna version av produktspecifikationen, desto större sortiment och längre mognadslagringstider. |
| --- | --- |

—

Framställningsmetod

I artikel 4 om ”framställningsmetod” för ”Salame Brianza” SUB har punkt 2 om malningen ändrats. I den gällande produktspecifikationen föreskrivs att korvar som väger högst 300 gram ska malas med köttkvarn med hålskiva där hålen är 4–4,5 mm stora (finmalet) och att korvar som ”väger över 300 gram” ska malas med köttkvarn med hålskiva där hålen är 7–8 mm stora (grovmalet). Då skulle malningsgraden i ”Salame Brianza” vara knuten till vikten.

I själva verket finns det inget samband mellan korvarnas vikt och malningsgraden. I den ändrade versionen av produktspecifikationen anses det därför lämpligt att stryka detta samband och endast ha kvar uppgiften om hålstorleken på köttkvarnens hålskiva.

I artikel 5 om ”mognadslagring” har tabellen över minimitider för mognadslagring för ”Salame Brianza” SUB uppdaterats utifrån tre kriterier.

För det första har tidsenheten för mognadslagringen ändrats, så att den anges i dagar i den nya versionen i stället för i veckor som i den nuvarande produktspecifikationen, vilket är en tydligare och exaktare tidsangivelse.

För det andra anses det lämpligt, med tanke på de försäljningssätt som avses i artikel 8 i den gällande produktspecifikationen, att också ange exakta minimitider för mognadslagring av korv som är vakuumförpackad, förpackad i modifierad atmosfär eller mikroperforerad plastfolie. Dessa minimitider ska skilja sig från dem som gäller för icke förpackad korv. I den nya tabellen är mognadslagringstiderna för smala korvar (i detta fall högst 55 mm i diameter) något längre för förpackade produkter än för produkter som säljs i lösvikt, eftersom korven inte längre torkar på naturlig väg när den förpackats.

Till sist anses det lämpligt att utöka förteckningen över de diametrar som ”Salame Brianza” kan säljas i, genom att större diametrar läggs till som inte fanns tidigare, på grund av att det inte gick att få tag på större naturtarmar på marknaden. Eftersom mognadslagringstiderna för ”Salame Brianza”, inklusive torkningstiden, varierar beroende på korvarnas diameter, är det naturligt att ju fler olika diametrar som omfattas i denna version av produktspecifikationen, desto större sortiment och längre mognadslagringstider.

| — | Märkning

  I artikel 8 har logotypen för ”Salame Brianza” SUB införts i själva produktspecifikationen, medan den i föregående version fanns med som bilaga. Det är för övrigt en logotyp som aldrig tidigare beskrivits eller använts. Den aktuella ursprungslogotypen med färgangivelser har därför införts i artikel 8. |
| --- | --- |

—

Märkning

I artikel 8 har logotypen för ”Salame Brianza” SUB införts i själva produktspecifikationen, medan den i föregående version fanns med som bilaga. Det är för övrigt en logotyp som aldrig tidigare beskrivits eller använts. Den aktuella ursprungslogotypen med färgangivelser har därför införts i artikel 8.

| — | Kontroller – anpassningar av tillsynen

  Artikel 7 om ”kontroller” har uppdaterats, eftersom den gav befogenheter till den grupp som ansvarar för att skydda ursprungsbeteckningen som visade sig strida mot artiklarna 10 och 11 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1), där det föreskrivs att sådana kontroller ska utföras av en tredje part.
  I artikel 1 och artikel 8.1 och 8.3 har beteckningen DOC, som användes i Italien innan rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (2) antogs, ersatts av beteckningen DOP (SUB) som överensstämmer med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Kontroller – anpassningar av tillsynen

Artikel 7 om ”kontroller” har uppdaterats, eftersom den gav befogenheter till den grupp som ansvarar för att skydda ursprungsbeteckningen som visade sig strida mot artiklarna 10 och 11 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1), där det föreskrivs att sådana kontroller ska utföras av en tredje part.

I artikel 1 och artikel 8.1 och 8.3 har beteckningen DOC, som användes i Italien innan rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (2) antogs, ersatts av beteckningen DOP (SUB) som överensstämmer med EU-lagstiftningen.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 1.

---

BILAGA II

KONSOLIDERAT SAMMANFATTANDE DOKUMENT

Rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1)

”SALAME BRIANZA”

EG-nr: IT-PDO-0217-0326–21.02.2008

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Salame Brianza”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.2 | Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.2

Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i 1 är tillämplig

När ”Salame Brianza” SUB saluförs ska den ha en cylindrisk form och en kompakt, oelastisk konsistens.

Snittytan ska vara kompakt och homogen, med fettbitar utan härskna inslag, skivan ska inte ha några synliga bitar av senhinnor och ha en enhetlig, rubinröd färg. Doften ska vara utsökt och karaktäristisk, smaken mycket mild, utsökt och aldrig syrlig.

När ”Salame Brianza” SUB saluförs ska den dessutom ha följande kemiska och fysikalisk-kemiska egenskaper:

| — | Total proteinhalt: minst 23 % |
| --- | --- |

—

Total proteinhalt: minst 23 %

| — | Förhållande kollagen/proteiner: högst 0,10 |
| --- | --- |

—

Förhållande kollagen/proteiner: högst 0,10

| — | Förhållande vatten/proteiner: högst 2,00 |
| --- | --- |

—

Förhållande vatten/proteiner: högst 2,00

| — | Förhållande fett/proteiner: högst 1,5 |
| --- | --- |

—

Förhållande fett/proteiner: högst 1,5

| — | pH: minst 5,3 |
| --- | --- |

—

pH: minst 5,3

När det gäller de mikrobiologiska egenskaperna ska antalet mesofila bakterier i produkten vara > 1 × 10 och bilda en koloni/g med övervikt för mjölksyrabakterier och kocker.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Salame Brianza” SUB tillverkas av fläskkött: bog där ben och senor tagits bort med lämplig teknik, putsrester av kött och mald skinka, bukens mittdelar och/eller strupe utan mjukt fett, med tillsats av salt och krossad eller mald peppar.

Följande ingredienser får också användas: vin, socker och/eller druvsocker och/eller fruktsocker och/eller laktos, startkulturer för jäsning, natriumnitrat och/eller kaliumnitrat (högsta dosering: 195 miljondelar), natriumnitrit och/eller kaliumnitrit (högsta dosering: 95 miljondelar), askorbinsyra och dess natriumsalt, vitlök i mycket liten dos.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Exakta regler måste följas i fråga om användning och sammansättning av fodret. Svinens utfodring delas in i två etapper och bygger i huvudsak på spannmål som kommer från det makroområde som definieras i punkt 4. Biprodukter från ostindustrin (vassle, ostmassa och kärnmjölk) levereras av ostmejerier som ligger i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Tillverkningen av ”Salame Brianza” SUB (tvättning, malning, blandning av ingredienserna, stoppning i naturtarm, torkning, mognadslagring) ska ske i det traditionella produktionsområdet som ligger i Brianza-området, och som avgränsas i punkt 4.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Packning och uppskärning i skivor eller portionsbitar av ”Salame Brianza” SUB ska ske i det produktionsområde som avgränsas i punkt 4, under tillsyn av behörigt kontrollorgan för att garantera produktkvaliteten. ”Salame Brianza” är nämligen känslig för yttre påverkan, främst ljus och oxidering under påverkan av luft och värme. När ”Salame Brianza” ska skivas måste naturtarmen tas bort och den ätliga delen av produkten utsätts därmed direkt för luft. Att utsätta korven för yttre påverkan under okontrollerade former ändrar de organoleptiska egenskaperna hos ”Salame Brianza”. För att produktens ursprungliga egenskaper ska bevaras krävs det därför att ”Salame Brianza” skivas och förpackas omedelbart efter lagringen på själva produktionsplatsen.

3.7   Särskilda regler för märkning

”Salame Brianza” kan säljas i lösvikt, vakuumförpackad, förpackad i modifierad atmosfär, hel, i portionsbitar eller skivor.

Namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza” ska finnas med på etiketten med tydliga, outplånliga bokstäver som tydligt skiljer sig från alla andra uppgifter och det ska direkt följas av uppgiften ”Denominazione di Origine Protetta” (skyddad ursprungsbeteckning).

Båda uppgifterna ovan ska stå på italienska.

Förkortningen ”SUB” får även anges på annat ställe på etiketten, inom samma synfält. För produkter avsedda för den internationella marknaden får uppgiften ”Denominazione di Origine Protetta” översättas till mottagarlandets språk.

Dessa uppgifter ska stå i direkt anslutning till logotypen för skyddad geografisk beteckning.

Image

Det är förbjudet att lägga till någon annan beteckning som inte uttryckligen föreskrivs.

Det är dock tillåtet att använda beteckningar som hänvisar till namn, firmanamn eller privata varumärken, förutsatt att de inte är av lovordande karaktär och inte kan vara vilseledande för konsumenten. Det är också tillåtet att nämna namnet på uppfödarna av svin som använts för att framställa ”Salame Brianza”, förutsatt att råvaran enbart kommer från dessa uppfödare.

Om logotypen fästs direkt på tillverkarens etikett ska antalet etiketter som kontrolleras av det behöriga kontrollorganet vara detsamma som mängden råvaror avsedda för tillverkning av ”Salame Brianza”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Uppfödningen av svin avsedda för tillverkning av ”Salame Brianza” ska ligga inom följande regioner: Lombardiet, Emilia-Romagna och Piemonte (den aktuella skyddade ursprungsbeteckningen omfattas av det undantag som beviljas i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 510/2006).

Produktionsområdet för ”Salame Brianza” SUB ligger i Brianza-området. Det avgränsas i norr av en skyddande barriär i form av berget Ghisallo, i söder av kanalen Villoresi, i öster av den djupa Adda-dalen och i väster av landsvägen Comasina, inbegripet en landremsa på 2 km bortom vägen.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska makroområde där de anläggningar ligger som föder upp de svin som är avsedda för tillverkning av ”Salame Brianza” uppvisar ett mycket enhetligt landskap, särskilt i den region som utgörs av den helt platta Po-slätten som genomkorsas av floder, vattendrag och kanaler. Där finns en frodig växtlighet, särskilt majs och betesmarker. Klimatet kännetecknas av relativt stränga höstar och vintrar som är mycket fuktiga och dimmiga, milda och regniga vårar och relativt varma somrar med återkommande, kortvariga och ofta mycket häftiga regn.

Inom det geografiska makroområdet ligger produktionsområdet för ”Salame Brianza” SUB, som motsvaras av Brianza-området. Det består omväxlande av bördiga slätter och soldränkta kullar som i norr skyddas av ett bergsmassiv som bromsar upp vindarna och väderstörningarna och skapar olika atmosfäriska fenomen som filtrering av luften, varma fallvindar, kalla vindar (när det blåser norrifrån snarare än västerifrån) och dimma.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Salame Brianza” har unika egenskaper. När korven skärs upp är skivorna homogena, rubinröda till färgen och ser fasta och kompakta ut. Doften ska vara utsökt och karaktäristisk, smaken mycket mild och aldrig syrlig.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De egenskaper som krävs för ”Salame Brianza” SUB är beroende av förhållanden knutna till miljön samt naturliga och mänskliga faktorer.

I synnerhet råvarans egenskaper är specifika för det geografiska makroområde som avgränsas i punkt 4, och genom tillverkningen av ”Salame Brianza” tas förhållandena i detta geografiska makroområde tillvara.

De särskilda egenskaperna och naturtillgångarna i makroområdet har gjort att jordbruk och djuruppfödning har kunnat växa sig starka. I dag märks de positiva effekterna av denna utveckling på de etablerade näringsgrenarna i området: stora majsodlingar och många företag som förädlar spannmål till djurfoder till svin- och nötkreaturuppfödningarna vilka förekommer i stora antal.

Det geografiska makroområdet har visserligen alltid varit en idealisk leveranskälla för råvaror (majs och vassle) som krävs för uppfödning av svin, men det är också sant att Brianzas geografi och struktur är en av de viktigaste faktorerna bakom utvecklingen av en traditionell tillverkning som den av ”Salame Brianza”.

Bergskedjan Alperna som avgränsar Brianza-området i nordväst ger ett särskilt klimat till hela Piemonte-regionen: luftströmmar och väderstörningar filtreras av bergsmassiven och skapar olika atmosfäriska fenomen som luftfiltrering, varma fallvindar, kalla vindar (när det blåser norrifrån snarare än västerifrån) och dimma. Alla dessa förhållanden utgör naturliga, idealiska faktorer för mognadslagringen av ”Salame Brianza”, eftersom den jäsning som startar under mognadslagringen beror på den mikroflora som förekommer i de miljöer där produkten bearbetas och lagras. Mikrofloran är också beroende av de särskilda förhållandena i området (temperatur, fuktighet, osv.).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om ändring av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza” i Italiens officiella tidning, allmänna serien, nr 8 av den 10 januari 2008.

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Salame Brianza” finns på

| — | följande webbsida:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  eller |
| --- | --- |

—

följande webbsida:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

| — | genom att gå in direkt på hemsidan för ministeriet för jordbruk och skogsbruk (www.politicheagricole.it) Klicka på ”Qualità e sicurezza” (”Kvalitet och säkerhet”, överst till höger på sidan) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”. |
| --- | --- |

—

genom att gå in direkt på hemsidan för ministeriet för jordbruk och skogsbruk (www.politicheagricole.it) Klicka på ”Qualità e sicurezza” (”Kvalitet och säkerhet”, överst till höger på sidan) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  Ersatt av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

---

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 873/2013

av den 11 september 2013

om förbud mot fiske efter gråsej i IIIa och IV samt i EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22-32 med fartyg som för nederländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2013 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 september 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

BILAGA

| Nr | 36/TQ40 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd | POK/2A34. |
| Art | Gråsej (Pollachius virens) |
| Område | IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32 |
| Datum | 12.8.2013 |

Nr

36/TQ40

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd

POK/2A34.

Art

Gråsej (Pollachius virens)

Område

IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delsektionerna 22–32

Datum

12.8.2013

---

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 874/2013

av den 11 september 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 september 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 34,4 |
| XS | 27,7 |
| ZZ | 31,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 133,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,6 |
| CL | 142,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 73,0 |
| UY | 99,5 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,6 |
| IL | 162,2 |
| TR | 144,9 |
| ZZ | 168,8 |
| 0808 10 80 | AR | 163,2 |
| BR | 54,6 |
| CL | 130,8 |
| NZ | 144,8 |
| US | 145,5 |
| ZA | 120,7 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 132,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 30 | TR | 130,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

34,4

XS

27,7

ZZ

31,1

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

133,1

ZZ

133,1

0805 50 10

AR

102,6

CL

142,3

IL

142,1

TR

73,0

UY

99,5

ZA

121,6

ZZ

113,5

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,6

IL

162,2

TR

144,9

ZZ

168,8

0808 10 80

AR

163,2

BR

54,6

CL

130,8

NZ

144,8

US

145,5

ZA

120,7

ZZ

126,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

132,0

ZA

206,6

ZZ

155,9

0809 30

TR

130,8

ZZ

130,8

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/19

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 maj 2013

om statligt stöd SA.33618 (12/C) som Sverige planerar att genomföra till förmån för Uppsala Arena

[delgivet med nr C(2013) 2362]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/452/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 7 december 2011 anmälde Sverige efter en föranmälningsfas en åtgärd till kommissionen om en ny arena i Uppsala. Den 17 januari 2012 översände kommissionen en begäran om upplysningar. Sverige inkom med sin handlingsplan den 16 februari 2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 december 2011 anmälde Sverige efter en föranmälningsfas en åtgärd till kommissionen om en ny arena i Uppsala. Den 17 januari 2012 översände kommissionen en begäran om upplysningar. Sverige inkom med sin handlingsplan den 16 februari 2012.

| (2) | Genom en skrivelse av den 22 mars 2012 underrättade kommissionen Sverige om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 22 mars 2012 underrättade kommissionen Sverige om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta stöd.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. Synpunkterna översändes till Sverige som gavs tillfälle att bemöta dem. Sverige yttrade sig genom en skrivelse av den 3 augusti 2012. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. Synpunkterna översändes till Sverige som gavs tillfälle att bemöta dem. Sverige yttrade sig genom en skrivelse av den 3 augusti 2012.

| (5) | Sverige inkom även med ytterligare förtydliganden i oktober och november 2012. |
| --- | --- |

(5)

Sverige inkom även med ytterligare förtydliganden i oktober och november 2012.

| (6) | Sverige har gjort ett språkligt undantag och godtar att beslut kommer att fattas på engelska som det giltiga språket. |
| --- | --- |

(6)

Sverige har gjort ett språkligt undantag och godtar att beslut kommer att fattas på engelska som det giltiga språket.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (7) | De parter som är delaktiga i projektet Uppsala Arena är Uppsala kommun (3) (medan kallad kommunen) och tre företag som har eller kommer att ha privat äganderätt när de bildats, nämligen Uppsala Arena AB, Uppsala Arena fastighet AB (nedan kallat fastighetsbolaget) och Uppsala Arena Event AB (nedan kallat evenemangsbolaget). |
| --- | --- |

(7)

De parter som är delaktiga i projektet Uppsala Arena är Uppsala kommun (3) (medan kallad kommunen) och tre företag som har eller kommer att ha privat äganderätt när de bildats, nämligen Uppsala Arena AB, Uppsala Arena fastighet AB (nedan kallat fastighetsbolaget) och Uppsala Arena Event AB (nedan kallat evenemangsbolaget).

| (8) | Uppsala Arena AB kommer att förvalta och samordna arenan tills fastighetsbolaget och evenemangsbolaget har bildats. Uppsala Arena AB är det enda företag som ännu finns. Det ägs av de privata företagen SH bygg (45 %), Aros Holding (45 %) och idrottsklubben Almtuna IS (10 %). |
| --- | --- |

(8)

Uppsala Arena AB kommer att förvalta och samordna arenan tills fastighetsbolaget och evenemangsbolaget har bildats. Uppsala Arena AB är det enda företag som ännu finns. Det ägs av de privata företagen SH bygg (45 %), Aros Holding (45 %) och idrottsklubben Almtuna IS (10 %).

| (9) | Fastighetsbolaget kommer att uppföra och äga arenan. Aktieägarna i fastighetsbolaget kommer uteslutande att vara privata investerare. Kommunen kommer att fastställa krav för att se till att valet av fastighetsbolag hanteras objektivt och så öppet som möjligt. Uppsala Arena AB kommer att förse kommunen med förslag om möjliga och godtagbara investerare, och kommunen kommer att ansvara för att godkänna och avgöra vilken investerare som väljs ut för att bilda ett fastighetsbolag i enlighet med de angivna urvalskriterierna (4). Arenaprojektet kommer att ha en webbportal som ett sätt att informera och kommunicera med berörda parter. Via denna portal kommer berörda parter att få möjlighet att uttrycka sitt intresse för att investera i fastighetsbolaget (5). Kommunen kommer dock inte att äga någon del av arenan eller ha något inflytande över den verksamhet som bedrivs av fastighetsbolaget, men kommer tack vare sitt investeringsbidrag att få förköpsrätt på fastighetsbolaget. |
| --- | --- |

(9)

Fastighetsbolaget kommer att uppföra och äga arenan. Aktieägarna i fastighetsbolaget kommer uteslutande att vara privata investerare. Kommunen kommer att fastställa krav för att se till att valet av fastighetsbolag hanteras objektivt och så öppet som möjligt. Uppsala Arena AB kommer att förse kommunen med förslag om möjliga och godtagbara investerare, och kommunen kommer att ansvara för att godkänna och avgöra vilken investerare som väljs ut för att bilda ett fastighetsbolag i enlighet med de angivna urvalskriterierna (4). Arenaprojektet kommer att ha en webbportal som ett sätt att informera och kommunicera med berörda parter. Via denna portal kommer berörda parter att få möjlighet att uttrycka sitt intresse för att investera i fastighetsbolaget (5). Kommunen kommer dock inte att äga någon del av arenan eller ha något inflytande över den verksamhet som bedrivs av fastighetsbolaget, men kommer tack vare sitt investeringsbidrag att få förköpsrätt på fastighetsbolaget.

| (10) | Evenemangsbolaget kommer att vara ett privat företag med ansvar för driften av arenan. Ägaren eller ägarna får inte vara desamma som äger fastighetsbolaget. Evenemangsbolaget kommer att väljas ut av fastighetsbolaget i enlighet med de krav som fastställts av kommunen, för att säkerställa att valet av evenemangsbolaget är öppet för insyn och objektivt samt förenligt med de angivna urvalskriterierna (6). |
| --- | --- |

(10)

Evenemangsbolaget kommer att vara ett privat företag med ansvar för driften av arenan. Ägaren eller ägarna får inte vara desamma som äger fastighetsbolaget. Evenemangsbolaget kommer att väljas ut av fastighetsbolaget i enlighet med de krav som fastställts av kommunen, för att säkerställa att valet av evenemangsbolaget är öppet för insyn och objektivt samt förenligt med de angivna urvalskriterierna (6).

| (11) | För att kunna möta nuvarande och framtida efterfrågan av anläggningar för idrotts- och kulturevenemang, kräver kommunen på grundval av genomförda studier (7) att en flerfunktionsanläggning av arenans storlek byggs. |
| --- | --- |

(11)

För att kunna möta nuvarande och framtida efterfrågan av anläggningar för idrotts- och kulturevenemang, kräver kommunen på grundval av genomförda studier (7) att en flerfunktionsanläggning av arenans storlek byggs.

| (12) | Uppsala Arena kommer att utformas för flera flera typer av idrott (ishockey, basketboll, innebandy, handboll och ridsporter), flera typer av nöjesarrangemang (konserter, familjeföreställningar, tv-produktioner och galaevenemang) samt olika typer av sammankomster (konferenser, bolagsmöten, mässor och företagsevenemang). Den största arenalokalen kommer att kunna ta emot 8 500 åskådare i samband med idrottsevenemang och 10 000 besökare i samband med andra evenemang (8). Arenan kommer också att innehålla ett gym och restauranger. |
| --- | --- |

(12)

Uppsala Arena kommer att utformas för flera flera typer av idrott (ishockey, basketboll, innebandy, handboll och ridsporter), flera typer av nöjesarrangemang (konserter, familjeföreställningar, tv-produktioner och galaevenemang) samt olika typer av sammankomster (konferenser, bolagsmöten, mässor och företagsevenemang). Den största arenalokalen kommer att kunna ta emot 8 500 åskådare i samband med idrottsevenemang och 10 000 besökare i samband med andra evenemang (8). Arenan kommer också att innehålla ett gym och restauranger.

| (13) | För närvarande finns det sex arenor och konserthus i Uppsala, varav fyra ägs av kommunen och två är privatägda. Dessutom finns det andra stora arenor inom 1–2 timmar resa från Uppsala, bland annat i Stockholm. Sverige hävdar dock att den nuvarande kapaciteten inte räcker till för att tillgodose behovet av arenautrymme, varför större idrotts- och kulturevenemang inte kan anordnas, och att alternativa utbyggnadsmöjligheter skulle bli mer kostsamma för kommunen (9). |
| --- | --- |

(13)

För närvarande finns det sex arenor och konserthus i Uppsala, varav fyra ägs av kommunen och två är privatägda. Dessutom finns det andra stora arenor inom 1–2 timmar resa från Uppsala, bland annat i Stockholm. Sverige hävdar dock att den nuvarande kapaciteten inte räcker till för att tillgodose behovet av arenautrymme, varför större idrotts- och kulturevenemang inte kan anordnas, och att alternativa utbyggnadsmöjligheter skulle bli mer kostsamma för kommunen (9).

| (14) | Kommunen skulle föredra att den nya kapaciteten kunde skapas utan offentliga satsningar genom privata investeringar, men det är inte möjligt. |
| --- | --- |

(14)

Kommunen skulle föredra att den nya kapaciteten kunde skapas utan offentliga satsningar genom privata investeringar, men det är inte möjligt.

2.1.   Finansiering av uppförandet av arenan

| (15) | Kommunen kommer att bli ekonomiskt involverad på två sätt: för det första genom ett direkt investeringsbidrag till uppförandet av arenan, för det andra genom utarrenderingen till fastighetsbolaget av den mark där arenan kommer att uppföras. |
| --- | --- |

(15)

Kommunen kommer att bli ekonomiskt involverad på två sätt: för det första genom ett direkt investeringsbidrag till uppförandet av arenan, för det andra genom utarrenderingen till fastighetsbolaget av den mark där arenan kommer att uppföras.

| (16) | Vad gäller investeringsbidraget, uppskattas kostnaden för arenaprojekt till 650 miljoner kronor (72 miljoner euro). Kommunen avser att bidra med ett investeringsbidrag på 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro) och resten kommer att finansieras främst genom en blandning av privat kapital och lån enligt följande: de privata ägarna till Uppsala Arena fastighet AB bidrar med 75–100 miljoner kronor (8–11 miljoner euro) och fastighetsbolaget tar i sin tur upp lån på 400–425 miljoner kronor (44–47 miljoner euro), för vilka kommunen inte kommer att ställa några garantier. |
| --- | --- |

(16)

Vad gäller investeringsbidraget, uppskattas kostnaden för arenaprojekt till 650 miljoner kronor (72 miljoner euro). Kommunen avser att bidra med ett investeringsbidrag på 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro) och resten kommer att finansieras främst genom en blandning av privat kapital och lån enligt följande: de privata ägarna till Uppsala Arena fastighet AB bidrar med 75–100 miljoner kronor (8–11 miljoner euro) och fastighetsbolaget tar i sin tur upp lån på 400–425 miljoner kronor (44–47 miljoner euro), för vilka kommunen inte kommer att ställa några garantier.

| (17) | Tack vare sitt investeringsbidrag får kommunen förköpsrätt på Uppsala Arena fastighet AB. Förköpsrätten, som är överförbar, kan utnyttjas från och med år 6 till och med år 25 från och med dagen för ikraftträdandet. För att kunna utnyttja förköpsrätten måste rättighetsinnehavaren erlägga en avgift i enlighet med kriterierna i avtalet om förköpsrätt. Enligt ett möjligt scenario för år 10 skulle avgiften uppgå till 47,3 miljoner kronor (5 miljoner euro). Nettonuvärdet av förköpsrätten uppgår till 128 miljoner kronor (15 miljoner euro) enligt en försiktig beräkning som gjorts av Sverige (vilket innebär att nettovärdet av det kommunala bidraget uppgår till 22 miljoner kronor [2,6 miljoner euro]) (10). Enligt Sverige har kommunen inget intresse av att bli ägare till arenan och förköpsrättens värde för kommunen ligger snarare i möjligheten att sälja den vidare i framtiden, för att därigenom återvinna finansieringen av arenan. |
| --- | --- |

(17)

Tack vare sitt investeringsbidrag får kommunen förköpsrätt på Uppsala Arena fastighet AB. Förköpsrätten, som är överförbar, kan utnyttjas från och med år 6 till och med år 25 från och med dagen för ikraftträdandet. För att kunna utnyttja förköpsrätten måste rättighetsinnehavaren erlägga en avgift i enlighet med kriterierna i avtalet om förköpsrätt. Enligt ett möjligt scenario för år 10 skulle avgiften uppgå till 47,3 miljoner kronor (5 miljoner euro). Nettonuvärdet av förköpsrätten uppgår till 128 miljoner kronor (15 miljoner euro) enligt en försiktig beräkning som gjorts av Sverige (vilket innebär att nettovärdet av det kommunala bidraget uppgår till 22 miljoner kronor [2,6 miljoner euro]) (10). Enligt Sverige har kommunen inget intresse av att bli ägare till arenan och förköpsrättens värde för kommunen ligger snarare i möjligheten att sälja den vidare i framtiden, för att därigenom återvinna finansieringen av arenan.

| (18) | När det gäller arrendet, är det så att arenan kommer att byggas på kommunal mark som kommunen utarrenderar till fastighetsbolaget under minst 50 år (11). Arrendet kommer att vara omkring 50 000 kronor om året (5 500 euro). Hyran anses vara satt på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller arrendet, är det så att arenan kommer att byggas på kommunal mark som kommunen utarrenderar till fastighetsbolaget under minst 50 år (11). Arrendet kommer att vara omkring 50 000 kronor om året (5 500 euro). Hyran anses vara satt på marknadsmässiga villkor.

2.2.   Drift och användning av arenan

| (19) | När byggarbetena avslutats kommer arenan att drivas av evenemangsbolaget, som hyr arenan av fastighetsbolaget och i sin tur hyr ut den till användarna. |
| --- | --- |

(19)

När byggarbetena avslutats kommer arenan att drivas av evenemangsbolaget, som hyr arenan av fastighetsbolaget och i sin tur hyr ut den till användarna.

| (20) | Ett av villkoren för att bidra till finansieringen av arenan är att kommunen har uppställt urvalskriterier för evenemangsbolaget. Enligt arrendeavtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget ansvarar det senare för att arenan hålls tillgänglig för allmänheten på marknadsmässiga villkor och utan diskriminering. |
| --- | --- |

(20)

Ett av villkoren för att bidra till finansieringen av arenan är att kommunen har uppställt urvalskriterier för evenemangsbolaget. Enligt arrendeavtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget ansvarar det senare för att arenan hålls tillgänglig för allmänheten på marknadsmässiga villkor och utan diskriminering.

| (21) | Som Sverige klargjort under förfarandet kommer tre huvudkategorier av evenemang att förekomma i arenan: kommersiella evenemang, sponsrade evenemang och evenemang som anordnas av kommunen eller andra under den tid som arenan arrenderas av kommunen. Omkring 90 % av dessa evenemang kommer att vara öppna för allmänheten, om än på varierande avgiftsnivåer, och inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten, vilket motsvarar omkring 60 timmar per vecka. Arenan beskrivs som multifunktionell och öppen för alla, utan någon huvudanvändare (12). |
| --- | --- |

(21)

Som Sverige klargjort under förfarandet kommer tre huvudkategorier av evenemang att förekomma i arenan: kommersiella evenemang, sponsrade evenemang och evenemang som anordnas av kommunen eller andra under den tid som arenan arrenderas av kommunen. Omkring 90 % av dessa evenemang kommer att vara öppna för allmänheten, om än på varierande avgiftsnivåer, och inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten, vilket motsvarar omkring 60 timmar per vecka. Arenan beskrivs som multifunktionell och öppen för alla, utan någon huvudanvändare (12).

| (22) | För att kunna avsätta arenatid för skolor, idrottsföreningar och allmänheten samt för kommunens egna evenemang kommer kommunen att ingå ett hyresavtal med evenemangsbolaget (13). Kommunen kommer hyra 20 % av arenans totala kapacitet. Arrendeavtalet löper i 25 år med en hyra på 15 miljoner kronor (1,7 miljoner euro) om året (14). Förutom den hyra som betalas av kommunen förväntas arenan också få andra hyresintäkter motsvarande [...] kronor (15). |
| --- | --- |

(22)

För att kunna avsätta arenatid för skolor, idrottsföreningar och allmänheten samt för kommunens egna evenemang kommer kommunen att ingå ett hyresavtal med evenemangsbolaget (13). Kommunen kommer hyra 20 % av arenans totala kapacitet. Arrendeavtalet löper i 25 år med en hyra på 15 miljoner kronor (1,7 miljoner euro) om året (14). Förutom den hyra som betalas av kommunen förväntas arenan också få andra hyresintäkter motsvarande [...] kronor (15).

2.3.   Skäl till att inleda förfarandet

| (23) | I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att en selektiv ekonomisk fördel inte kan uteslutas på någon nivå, som exempelvis uppförande, drift och användning, och följaktligen skulle projektet omfatta statligt stöd. Dessutom skulle den offentliga samfinansieringen av arenan, högst sannolikt snedvrida eller åtminstone hota att snedvrida, konkurrensen och det kan inte uteslutas att konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna skulle påverkas. Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida det föreslagna projektet i detta skede kan anses vara förenligt med artikel 107.3 c i fördraget på alla tre nivåerna av möjligt stöd (stöd till uppförande, drift respektive utnyttjande) på det sätt som redovisas ovan. |
| --- | --- |

(23)

I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att en selektiv ekonomisk fördel inte kan uteslutas på någon nivå, som exempelvis uppförande, drift och användning, och följaktligen skulle projektet omfatta statligt stöd. Dessutom skulle den offentliga samfinansieringen av arenan, högst sannolikt snedvrida eller åtminstone hota att snedvrida, konkurrensen och det kan inte uteslutas att konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna skulle påverkas. Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida det föreslagna projektet i detta skede kan anses vara förenligt med artikel 107.3 c i fördraget på alla tre nivåerna av möjligt stöd (stöd till uppförande, drift respektive utnyttjande) på det sätt som redovisas ovan.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (24) | Sedan det formella granskningsförfarandet inletts inkom synpunkter först från Miljöpartiet, ett av oppositionspartierna i Uppsala kommun som generellt uttrycker sitt ogillande av projektet som partiet anser främst gynnar privata företag. |
| --- | --- |

(24)

Sedan det formella granskningsförfarandet inletts inkom synpunkter först från Miljöpartiet, ett av oppositionspartierna i Uppsala kommun som generellt uttrycker sitt ogillande av projektet som partiet anser främst gynnar privata företag.

4.   SVERIGES SYNPUNKTER

| (25) | Sverige har i meddelandet utgått ifrån att statligt stöd förekommer, eftersom man medger att den extra arenakapaciteten inte kommer att tillhandahållas av marknadskrafterna, och menar att det bör anses som förenligt med artikel 107.3 c i fördraget. Sverige hävdar att särskilt de nedan diskuterade förhållandena bör beaktas. |
| --- | --- |

(25)

Sverige har i meddelandet utgått ifrån att statligt stöd förekommer, eftersom man medger att den extra arenakapaciteten inte kommer att tillhandahållas av marknadskrafterna, och menar att det bör anses som förenligt med artikel 107.3 c i fördraget. Sverige hävdar att särskilt de nedan diskuterade förhållandena bör beaktas.

| (26) | Arenan uppfyller ett klart definierat mål av gemensamt intresse med tanke på dess multifunktionella karaktär och den nuvarande bristen på adekvata och moderniserade anläggningar för indrotts- och kulturevenemang i Uppsala. Kommunen kommer att fullgöra sitt ansvar visavi allmänheten genom att möjliggöra projektet med en ny arena (16). Det tillgängliga alternativet att investera i den befintliga infrastrukturen Gränby ishallar skulle bli dyrare och ändå inte täcka hela kapacitetsbristen. |
| --- | --- |

(26)

Arenan uppfyller ett klart definierat mål av gemensamt intresse med tanke på dess multifunktionella karaktär och den nuvarande bristen på adekvata och moderniserade anläggningar för indrotts- och kulturevenemang i Uppsala. Kommunen kommer att fullgöra sitt ansvar visavi allmänheten genom att möjliggöra projektet med en ny arena (16). Det tillgängliga alternativet att investera i den befintliga infrastrukturen Gränby ishallar skulle bli dyrare och ändå inte täcka hela kapacitetsbristen.

| (27) | Det föreligger ett marknadsmisslyckande, eftersom den nya kapaciteten inte skulle erbjudas utan stöd. Den svenska idrottssektorn bygger, till skillnad från situationen i vissa andra medlemsstater, i stor utsträckning på ideella insatser och den är beroende av offentligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

(27)

Det föreligger ett marknadsmisslyckande, eftersom den nya kapaciteten inte skulle erbjudas utan stöd. Den svenska idrottssektorn bygger, till skillnad från situationen i vissa andra medlemsstater, i stor utsträckning på ideella insatser och den är beroende av offentligt ekonomiskt stöd.

| (28) | Den offentliga medfinansieringen, som uppgår till 23 % av projektets totala budget, är begränsad till vad som är absolut nödvändigt och proportionerligt för att förverkliga projektet, eftersom den är inriktad på finansieringsbristen, dvs. finansiering som inte kan erhållas på marknaden. Genom att investera de medel som saknas möjliggör kommunen projektet, eftersom ingen annan marknadsaktör är villig att bidra med 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro). Det arrendavtal som kommunen kommer att teckna för 20 % av arenans kapacitet kommer inte att ge operatören någon fördel jämfört med rådande marknadsvillkor, och anläggningen kommer att arrenderas ut till fastighetsbolaget på villkor som är jämförbara med villkoren för andra företag som av kommunen arrenderar mark avsedd för idrottsändamål. Sverige har vidare förklarat att det föreligger ett behov av en arena, dvs. att den nödvändiga extrakapaciteten inte kan tillgodoses av privata aktörer eller genom utnyttjande av befintliga arenor i Uppsala eller utbyggnad av dessa. |
| --- | --- |

(28)

Den offentliga medfinansieringen, som uppgår till 23 % av projektets totala budget, är begränsad till vad som är absolut nödvändigt och proportionerligt för att förverkliga projektet, eftersom den är inriktad på finansieringsbristen, dvs. finansiering som inte kan erhållas på marknaden. Genom att investera de medel som saknas möjliggör kommunen projektet, eftersom ingen annan marknadsaktör är villig att bidra med 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro). Det arrendavtal som kommunen kommer att teckna för 20 % av arenans kapacitet kommer inte att ge operatören någon fördel jämfört med rådande marknadsvillkor, och anläggningen kommer att arrenderas ut till fastighetsbolaget på villkor som är jämförbara med villkoren för andra företag som av kommunen arrenderar mark avsedd för idrottsändamål. Sverige har vidare förklarat att det föreligger ett behov av en arena, dvs. att den nödvändiga extrakapaciteten inte kan tillgodoses av privata aktörer eller genom utnyttjande av befintliga arenor i Uppsala eller utbyggnad av dessa.

| (29) | För att ytterligare garantera stödets proportionalitet erhåller kommunen förköpsrätt, som enligt försiktiga beräkningar värderas till 174 miljoner kronor (19,6 miljoner euro) (17). Förköpsrätten kan inte betraktas som överkompensation, eftersom kommunen får den i utbyte mot sitt bidrag som är värt mer än förköpsrätten. |
| --- | --- |

(29)

För att ytterligare garantera stödets proportionalitet erhåller kommunen förköpsrätt, som enligt försiktiga beräkningar värderas till 174 miljoner kronor (19,6 miljoner euro) (17). Förköpsrätten kan inte betraktas som överkompensation, eftersom kommunen får den i utbyte mot sitt bidrag som är värt mer än förköpsrätten.

| (30) | Sverige har vidare också beskrivit användningen av arenan och allmänhetens tillträde till den, vilket innebär att den står öppen för allmänheten omkring 90 % av den tillgängliga tiden och att användningen av arenan kommer att säkerställas på ett icke-diskriminerande sätt utan att vissa företag gynnas samt på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(30)

Sverige har vidare också beskrivit användningen av arenan och allmänhetens tillträde till den, vilket innebär att den står öppen för allmänheten omkring 90 % av den tillgängliga tiden och att användningen av arenan kommer att säkerställas på ett icke-diskriminerande sätt utan att vissa företag gynnas samt på marknadsmässiga villkor.

| (31) | Påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna, om den alls blir verklighet, är begränsad eftersom den ekonomiska verksamheten huvudsakligen är lokal. Dessutom har de privata organen inom kommunen olika profil och kan inte anses konkurrera om samma publik som arenan. |
| --- | --- |

(31)

Påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna, om den alls blir verklighet, är begränsad eftersom den ekonomiska verksamheten huvudsakligen är lokal. Dessutom har de privata organen inom kommunen olika profil och kan inte anses konkurrera om samma publik som arenan.

5.   BEDÖMNING AV STÖDET

5.1.   Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget

| (32) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (33) | För att kunna betraktas som statligt stöd måste det anmälda projektet uppfylla följande kumulativa villkor: För det första måste stödet beviljas med hjälp av offentliga medel. För det andra ska det ge företag en ekonomisk fördel. För det tredje måste denna fördel vara selektiv och den ska snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. För det fjärde måste åtgärden påverka handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(33)

För att kunna betraktas som statligt stöd måste det anmälda projektet uppfylla följande kumulativa villkor: För det första måste stödet beviljas med hjälp av offentliga medel. För det andra ska det ge företag en ekonomisk fördel. För det tredje måste denna fördel vara selektiv och den ska snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. För det fjärde måste åtgärden påverka handeln inom gemenskapen.

| (34) | Vad gäller kravet att åtgärden ska beviljas med hjälp av offentliga medel och att dessa kan hänföras till staten, är detta kriterium tydligt uppfyllt i detta fall eftersom Uppsala kommun själv kommer att bidra med ett direktstöd genom att betala hyra för nyttjandet av arenan och tillhandahålla den mark där arenan kommer att uppföras. Kommuner, exempelvis Uppsala, är myndigheter och en del av staten och deras medel kan därmed tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(34)

Vad gäller kravet att åtgärden ska beviljas med hjälp av offentliga medel och att dessa kan hänföras till staten, är detta kriterium tydligt uppfyllt i detta fall eftersom Uppsala kommun själv kommer att bidra med ett direktstöd genom att betala hyra för nyttjandet av arenan och tillhandahålla den mark där arenan kommer att uppföras. Kommuner, exempelvis Uppsala, är myndigheter och en del av staten och deras medel kan därmed tillskrivas staten.

| (35) | Kommunens finansiering av uppförandet av arenan kan utgöra stöd om det leder till en selektiv fördel för vissa ekonomiska verksamheter. I detta sammanhang utgör finansiering av uppförandet av infrastruktur för kommersiell verksamhet statligt stöd enligt domstolens dom i målet rörande Leipzigs/Halles flygplats (18), om alla krav i artikel 107.1 i fördraget är uppfyllda. Enligt revisionsrättens bedömning måste den ekonomiska karaktär som utmärker den avsedda användningen av infrastrukturen vara vägledande för att fastställa konstruktionens typ. I detta fall kommer arenan att användas för att tillhandahålla tjänster på marknaden för en ekonomisk verksamhet. Följaktligen måste det bedömas huruvida det förekommer statligt stöd till de olika aktörer som är involverade i projektet. |
| --- | --- |

(35)

Kommunens finansiering av uppförandet av arenan kan utgöra stöd om det leder till en selektiv fördel för vissa ekonomiska verksamheter. I detta sammanhang utgör finansiering av uppförandet av infrastruktur för kommersiell verksamhet statligt stöd enligt domstolens dom i målet rörande Leipzigs/Halles flygplats (18), om alla krav i artikel 107.1 i fördraget är uppfyllda. Enligt revisionsrättens bedömning måste den ekonomiska karaktär som utmärker den avsedda användningen av infrastrukturen vara vägledande för att fastställa konstruktionens typ. I detta fall kommer arenan att användas för att tillhandahålla tjänster på marknaden för en ekonomisk verksamhet. Följaktligen måste det bedömas huruvida det förekommer statligt stöd till de olika aktörer som är involverade i projektet.

| (36) | Sverige har meddelat att kommunen ursprungligen hade hoppats att privata investerare skulle finansiera genomförandet av arenan, men det har visat sig omöjligt att genomföra projektet utan offentlig finansiering. Följaktligen innebär stödet på 150 miljoner kronor till uppförandet av arenan en ekonomisk fördel för ägaren, fastighetsbolaget, eftersom det är nödvändigt för att uppföra arenan som inte skulle ha byggts på marknadsvillkor. Eftersom de berörda medlen tveklöst är statliga och beslutet att bevilja stödet kan hänföras till kommunen, är övriga kriterier för statligt stöd uppfyllda. Se den nedanstående undersökningen av snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna och konstaterandet att stödet därmed utgör statligt stöd till fastighetsbolaget. |
| --- | --- |

(36)

Sverige har meddelat att kommunen ursprungligen hade hoppats att privata investerare skulle finansiera genomförandet av arenan, men det har visat sig omöjligt att genomföra projektet utan offentlig finansiering. Följaktligen innebär stödet på 150 miljoner kronor till uppförandet av arenan en ekonomisk fördel för ägaren, fastighetsbolaget, eftersom det är nödvändigt för att uppföra arenan som inte skulle ha byggts på marknadsvillkor. Eftersom de berörda medlen tveklöst är statliga och beslutet att bevilja stödet kan hänföras till kommunen, är övriga kriterier för statligt stöd uppfyllda. Se den nedanstående undersökningen av snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna och konstaterandet att stödet därmed utgör statligt stöd till fastighetsbolaget.

| (37) | Vad gäller tomträttsavtalet, har Sverige tillhandahållit underlag om jämförbara hyresnivåer för andra idrottsanläggningar i Uppsala (19). Därför kan det inte påvisas att avtalsvillkoren skulle innehålla ytterligare stöd till fastighetsbolaget. |
| --- | --- |

(37)

Vad gäller tomträttsavtalet, har Sverige tillhandahållit underlag om jämförbara hyresnivåer för andra idrottsanläggningar i Uppsala (19). Därför kan det inte påvisas att avtalsvillkoren skulle innehålla ytterligare stöd till fastighetsbolaget.

| (38) | Arenan kommer att drivas av evenemangsbolaget, som hyr arenan av fastighetsbolaget. Både fastighetsbolaget och evenemangsbolaget kommer att vara privata företag. Under förfarandet har Sverige vidare klargjort villkoren för valet av fastighetsbolaget och evenemangsbolaget, liksom de primära villkoren i hyresavtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget (20). I fråga om valet av fastighetsbolag kommer kommunen att ansvara för att godkänna och besluta om vilka kandidater som väljs ut för att bilda fastighetsbolaget. Kommunen kommer emellertid inte att vara delaktig i fastighetsbolagets kommersiella verksamhet. Fastighetsbolaget kommer att välja ut evenemangsbolaget, som kommer att vara ett privat företag utan koppling till fastighetsbolaget. |
| --- | --- |

(38)

Arenan kommer att drivas av evenemangsbolaget, som hyr arenan av fastighetsbolaget. Både fastighetsbolaget och evenemangsbolaget kommer att vara privata företag. Under förfarandet har Sverige vidare klargjort villkoren för valet av fastighetsbolaget och evenemangsbolaget, liksom de primära villkoren i hyresavtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget (20). I fråga om valet av fastighetsbolag kommer kommunen att ansvara för att godkänna och besluta om vilka kandidater som väljs ut för att bilda fastighetsbolaget. Kommunen kommer emellertid inte att vara delaktig i fastighetsbolagets kommersiella verksamhet. Fastighetsbolaget kommer att välja ut evenemangsbolaget, som kommer att vara ett privat företag utan koppling till fastighetsbolaget.

| (39) | Vad gäller den arrendeavgift som evenemangsbolaget har att betala fastighetsbolaget, kommer den enligt Sverige att bestå av följande delar: i) en fast hyra som motsvarar den hyra som kommunen betalar evenemangsbolaget för att arrendera 20 % av arenans kapacitet, ii) en fast avgift som motsvarar betalningen från en sponsor som under en period får ge namn åt arenan, iii) en fast hyra, som grundar sig på de faktiska omkostnaderna och som täcker driftskostnader och avskrivning av utrustning, och iv) en rörlig hyresavgift som motsvarar en procentuell andel av evenemangsbolagets nettoomsättning, med en lägstanivå som fastställs gemensamt av parterna. Med andra ord kommer arrendeavgiften att – utöver en viss lägstanivå som följer av ovanstående villkor – fastställas fritt av de två privata företagen. Sverige har också klargjort att kommunen inte har rätt att delta direkt i fastighetsbolagets och evenemangsbolagets förhandlingar om arrendeavtalet och att den inte på något sätt kommer att påverka de kommersiella villkor som beslutas gemensamt av de två oberoende, privata företagen. |
| --- | --- |

(39)

Vad gäller den arrendeavgift som evenemangsbolaget har att betala fastighetsbolaget, kommer den enligt Sverige att bestå av följande delar: i) en fast hyra som motsvarar den hyra som kommunen betalar evenemangsbolaget för att arrendera 20 % av arenans kapacitet, ii) en fast avgift som motsvarar betalningen från en sponsor som under en period får ge namn åt arenan, iii) en fast hyra, som grundar sig på de faktiska omkostnaderna och som täcker driftskostnader och avskrivning av utrustning, och iv) en rörlig hyresavgift som motsvarar en procentuell andel av evenemangsbolagets nettoomsättning, med en lägstanivå som fastställs gemensamt av parterna. Med andra ord kommer arrendeavgiften att – utöver en viss lägstanivå som följer av ovanstående villkor – fastställas fritt av de två privata företagen. Sverige har också klargjort att kommunen inte har rätt att delta direkt i fastighetsbolagets och evenemangsbolagets förhandlingar om arrendeavtalet och att den inte på något sätt kommer att påverka de kommersiella villkor som beslutas gemensamt av de två oberoende, privata företagen.

| (40) | Hyresavtalet mellan kommunen och evenemangsbolaget om nyttjandet av 20 % av arenans totala kapacitet ska löpa i 25 år med en hyra på 15 miljoner kronor om året (1,7 miljoner euro). Sverige har förklarat att i) kommunen kommer att betala en timavgift som är 40–50 % lägre än den hyra som evenemangsbolaget betalar fastighetsbolaget för nyttjandet av arenan, (ii) att skillnaden mellan den hyra som kommunen och evenemangsbolaget betalar kommer att höjas med tiden, och iii) att evenemangsbolaget kommer att ta ut marknadsmässig hyra av andra användare. |
| --- | --- |

(40)

Hyresavtalet mellan kommunen och evenemangsbolaget om nyttjandet av 20 % av arenans totala kapacitet ska löpa i 25 år med en hyra på 15 miljoner kronor om året (1,7 miljoner euro). Sverige har förklarat att i) kommunen kommer att betala en timavgift som är 40–50 % lägre än den hyra som evenemangsbolaget betalar fastighetsbolaget för nyttjandet av arenan, (ii) att skillnaden mellan den hyra som kommunen och evenemangsbolaget betalar kommer att höjas med tiden, och iii) att evenemangsbolaget kommer att ta ut marknadsmässig hyra av andra användare.

| (41) | Även om dessa åtgärder minimerar evenemangsbolagets fördelar till det minimum som är nödvändigt för att garantera en fungerande infrastruktur, är det inte möjligt att utesluta en fördel för det företag som driver den nya arenan på marknaden för sådana anläggningar. Med tanke på att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden, vilket också framgår nedan, är det ännu inte nödvändigt att dra några definitiva slutsatser om förekomsten av stöd. |
| --- | --- |

(41)

Även om dessa åtgärder minimerar evenemangsbolagets fördelar till det minimum som är nödvändigt för att garantera en fungerande infrastruktur, är det inte möjligt att utesluta en fördel för det företag som driver den nya arenan på marknaden för sådana anläggningar. Med tanke på att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden, vilket också framgår nedan, är det ännu inte nödvändigt att dra några definitiva slutsatser om förekomsten av stöd.

| (42) | Som framgår av ovanstående är evenemangsbolaget ett privat företag. Evenemangsbolaget ska säkerställa att arenan hålls tillgänglig för allmänheten på marknadsmässiga villkor och för alla likvärdiga villkor. Omkring 90 % av dessa evenemang kommer att vara öppna för allmänheten, om än på varierande avgiftsnivåer, och inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten, vilket motsvarar omkring 60 timmar per vecka. Arenan är med andra ord multifunktionell och öppen för alla utan något företag som huvudanvändare. |
| --- | --- |

(42)

Som framgår av ovanstående är evenemangsbolaget ett privat företag. Evenemangsbolaget ska säkerställa att arenan hålls tillgänglig för allmänheten på marknadsmässiga villkor och för alla likvärdiga villkor. Omkring 90 % av dessa evenemang kommer att vara öppna för allmänheten, om än på varierande avgiftsnivåer, och inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten, vilket motsvarar omkring 60 timmar per vecka. Arenan är med andra ord multifunktionell och öppen för alla utan något företag som huvudanvändare.

| (43) | I detta avseende kommer kommunen att vara en viktig kund och arenan kommer i stor utsträckning att användas av de lokala ishockey- och basketlagen, som kommer att ha arenan som sin hemarena. Både ishockey- och basketlagen är främst verksamma på amatörnivå, och ishockeyklubbens bästa lag spelar i allsvenskan. |
| --- | --- |

(43)

I detta avseende kommer kommunen att vara en viktig kund och arenan kommer i stor utsträckning att användas av de lokala ishockey- och basketlagen, som kommer att ha arenan som sin hemarena. Både ishockey- och basketlagen är främst verksamma på amatörnivå, och ishockeyklubbens bästa lag spelar i allsvenskan.

| (44) | Uthyrningen av arenan kan ta formen av ett stöd till användarna, om dessa kan betraktas som företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget och om hyran de betalar understiger marknadshyran för nyttjande av jämförbar infrastruktur under normala marknadsförhållanden. Icke yrkesmässiga användare kan inte betecknas som företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. Dessutom har Sverige gått i god för att en marknadsorienterad avgift tillämpas. I brist på närmare klargöranden om hur avgiften kommer att beräknas, kan en fördel emellertid inte helt uteslutas. |
| --- | --- |

(44)

Uthyrningen av arenan kan ta formen av ett stöd till användarna, om dessa kan betraktas som företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget och om hyran de betalar understiger marknadshyran för nyttjande av jämförbar infrastruktur under normala marknadsförhållanden. Icke yrkesmässiga användare kan inte betecknas som företag i den mening som avses i artikel 107 i fördraget. Dessutom har Sverige gått i god för att en marknadsorienterad avgift tillämpas. I brist på närmare klargöranden om hur avgiften kommer att beräknas, kan en fördel emellertid inte helt uteslutas.

| (45) | Även om större delen av verksamheten i arenan kommer att vara av lokal karaktär, kommer arenan också att ha kapacitet att hysa stora internationella evenemang, och därigenom kan en påverkan av konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna inte uteslutas. Enligt kommunen är det dock mycket osannolikt att mer än några få, om ens några, av de evenemang som kommer att äga rum på arenan kommer att vara så intressanta för personer som bor i grannländerna att de därför skulle vara villiga att resa ända till Uppsala. Därmed vore det också osannolikt att evenemang som äger rum på arenan skulle konkurrera med arenor i närliggande länder. |
| --- | --- |

(45)

Även om större delen av verksamheten i arenan kommer att vara av lokal karaktär, kommer arenan också att ha kapacitet att hysa stora internationella evenemang, och därigenom kan en påverkan av konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna inte uteslutas. Enligt kommunen är det dock mycket osannolikt att mer än några få, om ens några, av de evenemang som kommer att äga rum på arenan kommer att vara så intressanta för personer som bor i grannländerna att de därför skulle vara villiga att resa ända till Uppsala. Därmed vore det också osannolikt att evenemang som äger rum på arenan skulle konkurrera med arenor i närliggande länder.

| (46) | I sitt beslut om Ahoy-anläggningen i Nederländerna förklarade tribunalen att det inte fanns någon anledning att begränsa marknaden för nyttjandet av denna typ av lokaler till den medlemsstatens territorium (21). Liksom i beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen därför att stöd till arenan har potential att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(46)

I sitt beslut om Ahoy-anläggningen i Nederländerna förklarade tribunalen att det inte fanns någon anledning att begränsa marknaden för nyttjandet av denna typ av lokaler till den medlemsstatens territorium (21). Liksom i beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen därför att stöd till arenan har potential att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

5.2.   Förenlighet

| (47) | Sverige hävdar att om åtgärden befinns utgöra statligt stöd, bör det förklaras förenligt enligt artikel 107.3 c i fördraget. För att en föreslagen åtgärd ska anses förenlig med den inre marknaden enligt dessa undantag, ska kommissionen ha granskat om den har ett politiskt mål av gemensamt intresse, samt om den är nödvändig och proportionell och inte ger upphov till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(47)

Sverige hävdar att om åtgärden befinns utgöra statligt stöd, bör det förklaras förenligt enligt artikel 107.3 c i fördraget. För att en föreslagen åtgärd ska anses förenlig med den inre marknaden enligt dessa undantag, ska kommissionen ha granskat om den har ett politiskt mål av gemensamt intresse, samt om den är nödvändig och proportionell och inte ger upphov till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

| (48) | När det gäller att uppnå ett politiskt mål av gemensamt intresse, noteras att uppförandet av lokaler för idrott och andra offentliga evenemang samt stöd till olika typer av verksamhet som är till nytta för den breda allmänheten kan betraktas som ett statligt ansvar, i synnerhet mot bakgrund av Amsterdamfördragets förklaring om idrott och artikel 165 i fördraget: ”Unionen ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion.” |
| --- | --- |

(48)

När det gäller att uppnå ett politiskt mål av gemensamt intresse, noteras att uppförandet av lokaler för idrott och andra offentliga evenemang samt stöd till olika typer av verksamhet som är till nytta för den breda allmänheten kan betraktas som ett statligt ansvar, i synnerhet mot bakgrund av Amsterdamfördragets förklaring om idrott och artikel 165 i fördraget: ”Unionen ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och ska då beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion.”

| (49) | Då arenan garanterar tillträde för allmänheten och utövande av idrott och kultur, samt med tanke på arenans multifunktionella karaktär och bristen på kapacitet och adekvata och moderniserade anläggningar för idrotts- och kulturevenemang i Uppsala, kommer kommunen att fullgöra sitt ansvar gentemot allmänheten genom att möjliggöra arenan. Förverkligandet av arenan måste därför anses uppfylla politiska mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(49)

Då arenan garanterar tillträde för allmänheten och utövande av idrott och kultur, samt med tanke på arenans multifunktionella karaktär och bristen på kapacitet och adekvata och moderniserade anläggningar för idrotts- och kulturevenemang i Uppsala, kommer kommunen att fullgöra sitt ansvar gentemot allmänheten genom att möjliggöra arenan. Förverkligandet av arenan måste därför anses uppfylla politiska mål av gemensamt intresse.

| (50) | Vad gäller frågan om den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet, har Sverige visat att det behövs ytterligare arenakapacitet. Endast 70 % av behovet av idrottsanläggningar i Uppsala är uppfyllt, (22) men eftersom Uppsalas befolkning ökar i relativt snabb takt, finns det ett starkt och angeläget behov av ytterligare arenakapacitet i Uppsala. Sverige har vidare förklarat att behovet av arenan inte kan fyllas av enbart privata aktörer. Ett av skälen är den svenska idrottsrörelsens särdrag, bland annat att den inte har några vinstsyften, att den bygger på frivilligt ledarskap och arbete och att den är beroende av offentligt ekonomiskt stöd. Sverige har vidare förklarat att de befintliga arenorna heller inte lämpar sig för vissa typer av evenemang, som exempelvis större idrotts- eller kulturevenemang, och att de privatägda anläggningarna vanligen endast arrangerar mindre evenemang. Den befintliga anläggningarna är omoderna och uppfyller inte längre de krav som allmänheten i dag ställer. Gränby ishallar byggdes 1974. Om de skulle uppgraderas till dagens standard, skulle det enligt de svenska myndigheterna krävas så stora förändringar att det i praktiken skulle kräva att en helt ny arena uppfördes och den plats där den är belägen är för liten för det. Exempelvis skulle den angränsande bandyanläggningen påverkas, och ett annat problem med platsen är att den inte kan hantera transport, evakuering och säkerheten för besökare och spelare samtidigt som annan verksamhet pågår i andra närliggande anläggningar. |
| --- | --- |

(50)

Vad gäller frågan om den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet, har Sverige visat att det behövs ytterligare arenakapacitet. Endast 70 % av behovet av idrottsanläggningar i Uppsala är uppfyllt, (22) men eftersom Uppsalas befolkning ökar i relativt snabb takt, finns det ett starkt och angeläget behov av ytterligare arenakapacitet i Uppsala. Sverige har vidare förklarat att behovet av arenan inte kan fyllas av enbart privata aktörer. Ett av skälen är den svenska idrottsrörelsens särdrag, bland annat att den inte har några vinstsyften, att den bygger på frivilligt ledarskap och arbete och att den är beroende av offentligt ekonomiskt stöd. Sverige har vidare förklarat att de befintliga arenorna heller inte lämpar sig för vissa typer av evenemang, som exempelvis större idrotts- eller kulturevenemang, och att de privatägda anläggningarna vanligen endast arrangerar mindre evenemang. Den befintliga anläggningarna är omoderna och uppfyller inte längre de krav som allmänheten i dag ställer. Gränby ishallar byggdes 1974. Om de skulle uppgraderas till dagens standard, skulle det enligt de svenska myndigheterna krävas så stora förändringar att det i praktiken skulle kräva att en helt ny arena uppfördes och den plats där den är belägen är för liten för det. Exempelvis skulle den angränsande bandyanläggningen påverkas, och ett annat problem med platsen är att den inte kan hantera transport, evakuering och säkerheten för besökare och spelare samtidigt som annan verksamhet pågår i andra närliggande anläggningar.

| (51) | Dessutom kommer befintliga arenor, också Gränby ishallar att användas, även om den nya arenan uppförs. Den nya multifunktionella arenan kommer att användas till stora idrotts- och kulturevenemang som för närvarande inte kan anordnas i Uppsala och som ett komplement till befintliga arenor, samtidigt som dessa arenor också fortsättningsvis kommer att fungera på ungefär samma sätt som i dag. Tack vare den nya arenan kommer större idrottsevenemang som nu äger rum i Gränby ishallar, exempelvis ishockeymatcher i allsvenskan att kunna förflyttas till lämpligare lokaler i den nya arenan med högre kapacitet. Det förväntas att ungefär 60 % av ishockeyn stegvis kommer att flyttas från Gränby ishallar till den nya arenan, vilket kommer att frigöra omkring 3 045 timmar om året i Gränby ishallar för skol- och elevidrott samt fritidsidrott för allmänheten. |
| --- | --- |

(51)

Dessutom kommer befintliga arenor, också Gränby ishallar att användas, även om den nya arenan uppförs. Den nya multifunktionella arenan kommer att användas till stora idrotts- och kulturevenemang som för närvarande inte kan anordnas i Uppsala och som ett komplement till befintliga arenor, samtidigt som dessa arenor också fortsättningsvis kommer att fungera på ungefär samma sätt som i dag. Tack vare den nya arenan kommer större idrottsevenemang som nu äger rum i Gränby ishallar, exempelvis ishockeymatcher i allsvenskan att kunna förflyttas till lämpligare lokaler i den nya arenan med högre kapacitet. Det förväntas att ungefär 60 % av ishockeyn stegvis kommer att flyttas från Gränby ishallar till den nya arenan, vilket kommer att frigöra omkring 3 045 timmar om året i Gränby ishallar för skol- och elevidrott samt fritidsidrott för allmänheten.

| (52) | Det finns inte heller några genomförbara alternativ till att uppföra en ny arena. Att bibehålla den befintliga arenan Gränby ishallar utan att utvidga kapaciteten, skulle inte vara ett realistiskt alternativ till arenan, eftersom det inte skulle tillfredsställa behovet av ny kapacitet. Att utöka kapaciteten i Gränby ishallar skulle inte tillgodose behovet av anläggningar för genomförande av större evenemang. När den nya arenan uppförts kommer de befintliga arenorma, bl.a. Gränby ishallar, fortfarande att kräva reparationer och behöva rustas upp. |
| --- | --- |

(52)

Det finns inte heller några genomförbara alternativ till att uppföra en ny arena. Att bibehålla den befintliga arenan Gränby ishallar utan att utvidga kapaciteten, skulle inte vara ett realistiskt alternativ till arenan, eftersom det inte skulle tillfredsställa behovet av ny kapacitet. Att utöka kapaciteten i Gränby ishallar skulle inte tillgodose behovet av anläggningar för genomförande av större evenemang. När den nya arenan uppförts kommer de befintliga arenorma, bl.a. Gränby ishallar, fortfarande att kräva reparationer och behöva rustas upp.

| (53) | Även om andra arenor finns, både i området och i närliggande städer och länder, anser kommissionen att Sverige har visat att behovet av ytterligare kapacitet i Uppsala inte kan uppfyllas enbart genom expansion av befintliga arenor i Uppsala. Den nya arenan kommer att bli ett komplement, som garanterar en effektiv användning av arenakapaciteten i Uppsala, snarare än ett substitut för de befintliga arenorna, särskilt Gränby ishallar. Dessutom kommer den att kunna ta emot större idrotts- och kulturevenemang som nu saknar lämpliga mötesplatser i Uppsala. |
| --- | --- |

(53)

Även om andra arenor finns, både i området och i närliggande städer och länder, anser kommissionen att Sverige har visat att behovet av ytterligare kapacitet i Uppsala inte kan uppfyllas enbart genom expansion av befintliga arenor i Uppsala. Den nya arenan kommer att bli ett komplement, som garanterar en effektiv användning av arenakapaciteten i Uppsala, snarare än ett substitut för de befintliga arenorna, särskilt Gränby ishallar. Dessutom kommer den att kunna ta emot större idrotts- och kulturevenemang som nu saknar lämpliga mötesplatser i Uppsala.

| (54) | Sverige har också förklarat att om kommunen inte hade engagerat sig i projektet, skulle de privata aktörerna ha valt en annan arena med starkare fokus på kommersiell verksamhet till förfång för idrottsverksamhet och allmänheten generellt sett. Enligt Sverige har diskussioner med banker och privata investerare visat att de inte är beredda att täcka hela den finansiella risk som projektet innebär. Finansieringen av den totala investeringskostnaden på 650 miljoner kronor (eller 72 miljoner euro) är indelad i tre delar: lån, direkta privata investeringar och kommunala investeringar. För att kunna garantera tillräcklig soliditet i företaget, får den del som finansieras genom lån inte vara alltför stor och resten ska finansieras direkt av privata investerare. Till följd av projektets struktur och den risk respektive avkastning som det innebär, är privata investerare endast villiga att investera omkring 75–100 miljoner kronor (eller 8–11 miljoner euro), med 150 miljoner svenska kronor (16,5 miljoner euro) som ska finansieras av kommunen. Genom en sådan kommunal investering kommer den ursprungliga soliditeten att överstiga 35 % och överstiga 30 % för hela projektet (23). Beloppet 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro) motsvarar också omkring 23 % av den totala nominella investeringen. Alla privata avsiktsförklaringar från banker och privata investerare är beroende av att kommunen investerar 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro). En investering av ett sådant belopp från kommunen är alltså nödvändig för att förverkliga projektet och för att uppnå de fördelar för allmänheten som följer därav. Därmed är det bevisat att kommunens åtagande avseende projektet är avgörande. Offentlig medfinansiering av arenan är också nödvändig, eftersom det inte kommer att finnas tillräckligt med medel för att finansiera projektet utan kommunens bidrag. Mot bakgrund av ovanstående garanteras också att det kommunala bidraget inskränker sig till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(54)

Sverige har också förklarat att om kommunen inte hade engagerat sig i projektet, skulle de privata aktörerna ha valt en annan arena med starkare fokus på kommersiell verksamhet till förfång för idrottsverksamhet och allmänheten generellt sett. Enligt Sverige har diskussioner med banker och privata investerare visat att de inte är beredda att täcka hela den finansiella risk som projektet innebär. Finansieringen av den totala investeringskostnaden på 650 miljoner kronor (eller 72 miljoner euro) är indelad i tre delar: lån, direkta privata investeringar och kommunala investeringar. För att kunna garantera tillräcklig soliditet i företaget, får den del som finansieras genom lån inte vara alltför stor och resten ska finansieras direkt av privata investerare. Till följd av projektets struktur och den risk respektive avkastning som det innebär, är privata investerare endast villiga att investera omkring 75–100 miljoner kronor (eller 8–11 miljoner euro), med 150 miljoner svenska kronor (16,5 miljoner euro) som ska finansieras av kommunen. Genom en sådan kommunal investering kommer den ursprungliga soliditeten att överstiga 35 % och överstiga 30 % för hela projektet (23). Beloppet 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro) motsvarar också omkring 23 % av den totala nominella investeringen. Alla privata avsiktsförklaringar från banker och privata investerare är beroende av att kommunen investerar 150 miljoner kronor (16,5 miljoner euro). En investering av ett sådant belopp från kommunen är alltså nödvändig för att förverkliga projektet och för att uppnå de fördelar för allmänheten som följer därav. Därmed är det bevisat att kommunens åtagande avseende projektet är avgörande. Offentlig medfinansiering av arenan är också nödvändig, eftersom det inte kommer att finnas tillräckligt med medel för att finansiera projektet utan kommunens bidrag. Mot bakgrund av ovanstående garanteras också att det kommunala bidraget inskränker sig till vad som är absolut nödvändigt.

| (55) | I utbyte mot sitt bidrag får kommunen en förköpsrätt till arenan som enligt försiktiga beräkningar värderas till 128 miljoner kronor (15 miljoner euro), vilket innebär att det kommunala kapitaltillskottets nettovärde är högst 22 miljoner kronor (2,6 miljoner euro) enligt en försiktig beräkning. Enligt kommunens uppskattning är värdet av förköpsrätten däremot med största sannolikhet högre än investeringskostnaderna. |
| --- | --- |

(55)

I utbyte mot sitt bidrag får kommunen en förköpsrätt till arenan som enligt försiktiga beräkningar värderas till 128 miljoner kronor (15 miljoner euro), vilket innebär att det kommunala kapitaltillskottets nettovärde är högst 22 miljoner kronor (2,6 miljoner euro) enligt en försiktig beräkning. Enligt kommunens uppskattning är värdet av förköpsrätten däremot med största sannolikhet högre än investeringskostnaderna.

| (56) | Under alla omständigheter garanterar både urvalet av operatör och dennes avtal med fastighetsbolaget, tillsammans med övriga anförda skäl, att nödvändighets- och proportionalitetskraven uppfylls. |
| --- | --- |

(56)

Under alla omständigheter garanterar både urvalet av operatör och dennes avtal med fastighetsbolaget, tillsammans med övriga anförda skäl, att nödvändighets- och proportionalitetskraven uppfylls.

| (57) | Vad gäller kommunens nyttjande av arenan – 20 % av det totala möjliga nyttjandet av arenan på 3 285 timmar om året – går Sverige i god för att inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten motsvarande omkring 3 121 timmar om året, vilket är lika med ungefär 60 timmar i veckan. När det gäller allmänhetens möjligheter att få tillträde, kommer den nya arenan inte bara att innebära 3 285 timmars extra kapacitet tack vare kommunens hyresavtal för den nya arenan, utan också leda till 3 045 lediga timmar om året i Gränby ishallar (se skäl 51). |
| --- | --- |

(57)

Vad gäller kommunens nyttjande av arenan – 20 % av det totala möjliga nyttjandet av arenan på 3 285 timmar om året – går Sverige i god för att inte mindre än 95 % av kommunens hyrda tid kommer att användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar och fritidsidrott för allmänheten motsvarande omkring 3 121 timmar om året, vilket är lika med ungefär 60 timmar i veckan. När det gäller allmänhetens möjligheter att få tillträde, kommer den nya arenan inte bara att innebära 3 285 timmars extra kapacitet tack vare kommunens hyresavtal för den nya arenan, utan också leda till 3 045 lediga timmar om året i Gränby ishallar (se skäl 51).

| (58) | Följaktligen kommer den nya arenan att både komplettera befintliga arenor med extra kapacitet och öka antalet typer av idrotts- och kulturevenemang som kan anordnas i Uppsala, och bli en stor tillgång för både amatöridrotten och allmänheten i Uppsala. Stödet måste således betraktas som väl avpassat och den offentliga medfinansieringen som motiverad. |
| --- | --- |

(58)

Följaktligen kommer den nya arenan att både komplettera befintliga arenor med extra kapacitet och öka antalet typer av idrotts- och kulturevenemang som kan anordnas i Uppsala, och bli en stor tillgång för både amatöridrotten och allmänheten i Uppsala. Stödet måste således betraktas som väl avpassat och den offentliga medfinansieringen som motiverad.

| (59) | Med tanke på arenans placering och att det mesta av den verksamhet som kommer att bedrivas där är av lokal karaktär, kommer effekterna på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna att bli begränsade, även om de, som framgår ovan, inte helt kan uteslutas. |
| --- | --- |

(59)

Med tanke på arenans placering och att det mesta av den verksamhet som kommer att bedrivas där är av lokal karaktär, kommer effekterna på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna att bli begränsade, även om de, som framgår ovan, inte helt kan uteslutas.

| (60) | Ovanstående argumentation visar att kommunens inblandning i arenaprojekt är både nödvändig och proportionerlig, att den inte ger upphov till någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen samt att ett eventuellt stöd till evenemangsbolaget och användarna också skulle vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(60)

Ovanstående argumentation visar att kommunens inblandning i arenaprojekt är både nödvändig och proportionerlig, att den inte ger upphov till någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen samt att ett eventuellt stöd till evenemangsbolaget och användarna också skulle vara förenligt med den inre marknaden.

| (61) | Eftersom projektet fortfarande befinner sig i fas 1 i avvaktan på kommissionens godkännande, är det endast efter ett sådant godkännande som projektet kommer att utvecklas och fastighetsbolaget och evenemangsbolaget kommer att bildas. Sverige har åtagit sig att






  i) | avsiktsförklaringen och tillägget till avsiktsförklaring mellan kommunen och Uppsala Arena AB ska genomföras (24), |
| --- | --- | --- |

(61)

Eftersom projektet fortfarande befinner sig i fas 1 i avvaktan på kommissionens godkännande, är det endast efter ett sådant godkännande som projektet kommer att utvecklas och fastighetsbolaget och evenemangsbolaget kommer att bildas. Sverige har åtagit sig att

i)

avsiktsförklaringen och tillägget till avsiktsförklaring mellan kommunen och Uppsala Arena AB ska genomföras (24),

| ii) | minst 95 % av kommunens hyrda tid i arenan ska användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar, fritidsaktiviteter och idrott för allmänheten, |
| --- | --- |

ii)

minst 95 % av kommunens hyrda tid i arenan ska användas till skol- och elevidrott, ideella föreningar, fritidsaktiviteter och idrott för allmänheten,

| iii) | lämna in relevanta avtal som ingås till följd av avsiktsförklaringen till kommissionen (avtalet mellan kommunen och fastighetsbolaget, avtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget samt leasingavtalet mellan kommunen och evenemangsbolaget), och |
| --- | --- |

iii)

lämna in relevanta avtal som ingås till följd av avsiktsförklaringen till kommissionen (avtalet mellan kommunen och fastighetsbolaget, avtalet mellan fastighetsbolaget och evenemangsbolaget samt leasingavtalet mellan kommunen och evenemangsbolaget), och

| iv) | till kommissionen lämna in en årsrapport om genomförandet av stödåtgärden, särskilt med avseende på punkt 2 ovan för perioden fram till 2020 års utgång. |
| --- | --- |

iv)

till kommissionen lämna in en årsrapport om genomförandet av stödåtgärden, särskilt med avseende på punkt 2 ovan för perioden fram till 2020 års utgång.

6.   SLUTSATS

| (62) | Kommunens bidrag till uppförandet av arenan utgör ett statligt stöd till fastighetsbolaget, och möjligen till evenemangsbolaget och användarna av arenan. Den offentliga medfinansieringen av Uppsalaarenan har visat sig vara både nödvändig och proportionerlig för att förverkliga projektet, samt också vara tillräckligt öppen för alla på ett icke-diskriminerande sätt utan att några specifika företag gynnas. Resultatet av avvägningstestet är positivt. |
| --- | --- |

(62)

Kommunens bidrag till uppförandet av arenan utgör ett statligt stöd till fastighetsbolaget, och möjligen till evenemangsbolaget och användarna av arenan. Den offentliga medfinansieringen av Uppsalaarenan har visat sig vara både nödvändig och proportionerlig för att förverkliga projektet, samt också vara tillräckligt öppen för alla på ett icke-diskriminerande sätt utan att några specifika företag gynnas. Resultatet av avvägningstestet är positivt.

| (63) | Kommissionen konstaterar därför att projektet Uppsala arena är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen konstaterar därför att projektet Uppsala arena är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget.

| (64) | Kommissionen uppmärksammar att Sverige har gjort ett språkligt undantag och godtar att beslut kommer att fattas på engelska som det giltiga språket. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen uppmärksammar att Sverige har gjort ett språkligt undantag och godtar att beslut kommer att fattas på engelska som det giltiga språket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den åtgärd som Sverige planerar att genomföra till förmån för Uppsalaarenan, som uppgår till 150 miljoner kronor, är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Genomförandet av åtgärden, som uppgår till 150 miljoner kronor, godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 2 maj 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 152, 30.5.2012, s. 18.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Uppsala är Sveriges fjärde största stad (belägen omkring 7 mil norr om Stockholm).

3

(4)  Urvalskriterierna för fastighetsbolaget förtecknas i tillägget till den avsiktsförklaring som Sverige överlämnade den 29 juni 2012. Bland annat bör kandidaterna kunna styrka följande: erfarenhet av och kunskaper om uppförande och drift av en större anläggning för kommersiella ändamål, fackkunskap på hög nivå, finansiell stabilitet och styrka, ett åtagande om att öppna arenan för allmänheten och arbeta aktivt mot diskriminering.

4

(5)  Analogt med kommissionens tolkningsmeddelande av den 23 juni 2006 om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller endast delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling (EUT C 179, 1.8.2006, s. 2).

5

(6)  Urvalskriterierna för evenemangsbolaget förtecknas i tillägget till den avsiktsförklaring som Sverige lämnade in den 29 juni 2012. Bland annat bör kandidaterna kunna styrka följande: erfarenhet av och kunskaper om de relevanta marknaderna, fackkunskap på hög nivå, och – med avseende på evenemangs-, idrotts- och kulturlivet i Uppsala – en trovärdig affärsplan för driften av arenan, inklusive ett åtagande om att hålla arenan öppen för och att arbeta mot diskriminering. Dessutom krävs finansiell stabilitet och styrka samt att en en rättvis och kommersiellt gångbar blandning av fasta och resultatinriktade kompensationsnivåer godtas.

6

(7)  Flera undersökningar har lagts fram, bl.a. en undersökning om behoven av anläggningar för organiserade idrottsföreningar i Uppsala, som visar att behovet av idrottsanläggningar i Uppsala för närvarande endast täcks till omkring 70 % och att kapacitetsbristen alltså motsvarar omkring 30 %. En enkät bland invånarna i Uppsala visar att 37 % av de tillfrågade anser att kommunen bör investera i idrottshallar, arenor och stadionanläggningar som de näst mest nödvändiga investeringarna efter cykel- och gångbanor, och att investeringar i idrottsevenemang är något som 16 % ställer sig positiva till.

7

(8)  Den större av arenans båda flyglar kommer att kunna ta emot 2 000 besökare i samband med idrottsevenemang och 3 500 besökare i samband med kongresser och konserter. Det mindre av de båda flyglarna kommer att kunna ta emot omkring 1 000 besökare i samband med alla sorters evenemang, och arenans konferenslokal kommer att kunna ta emot 10–400 besökare.

8

(9)  Att exempelvis enbart behålla nuvarande Gränby ishallar utan utnyggnad är inte ett realistiskt alternativ, eftersom det inte skulle tillgodose behovet av ny kapacitet och en utbyggnad av Gränby ishallar skulle medföra högre kostnader för kommunen.

9

(10)  Förköpsrätten har utformats i samråd med den finansiella rådgivaren Copenhagen Economics. I ett grundscenario värderas förköpsrätten till 174 miljoner kronor (19,6 miljoner euro), vilket är 24 miljoner kronor mer än bidraget.

10

(11)  Kommunen har inte rätt att säga upp tomträttsavtalet förrän 50 år förflutit sedan den dag då arrendet inleddes och därefter vid utgången av på varandra följande tjugoårsperioder.

11

(12)  Även om arenan kommer att bli hemarena för lokala hockey- och basketlag framgår det av förklaringarna att ingen av dessa föreningar kommer att styra användningen av arenan.

12

(13)  Utöver arrendeavtalet mellan evenemangsbolaget och kommunen, kommer den senare också att ingå ett avtal med fastighetsbolaget för att bl.a. säkra kommunens och allmänhetens tillgång till arenan i fall evenemangsbolaget skulle gå i konkurs eller mista sitt hyresavtal med fastighetsbolaget. Fastighetsbolagets hyresavtal ska under sådana omständigheter fortsätta att löpa enligt samma villkor.

13

(14)  Hyran kommer varje år att ses över på grundval av konsumentprisindex. Kommunen kommer också att sluta ett separat avtal med fastighetsbolaget för att säkerställa att det uppräthåller tillgången till arenan på samma villkor i fall evenemangsbolaget upphöra med sin verksamhet.

14

(15)  [...]: uppgifterna inom parentes omfattas av tystnadsplikt

15

(16)  Enligt undersökningar finns det för närvarande 30 % kapacitetsbrist med avseende på den typ av idrotts- och kulturevenemang som arenan skulle klara av.

16

(17)  I en negativ beräkning värderas förköpsrätten till 128 miljoner kronor (15 miljoner euro), vilket skulle innebära att kommunala bidragets nettonuvärde uppgick till 22 miljoner kronor (2,6 miljoner euro).

17

(18)  Dom av 19 december 2012 i mål C-288/11, Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig/Halle GmbH mot kommissionen.

18

Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig/Halle GmbH mot kommissionen

(19)  Ett exempel på ett jämförbar tomträttsavtal har lämnats avseende tennisbanor i Gränby, för vilka hyran är 52 000 kronor om året.

19

(20)  Se tillägget till avsiktsförklaring av den 29 juni 2012.

20

(21)  Mål T-90/09 Mojo Concerts BV och Amsterdam Music Dome Exploitatie BV mot Europeiska kommissionen, tribunalens beslut av den 26.1.2012, punkt 45.

21

(22)  Uppgifter hämtade från genomförda undersökningar, se även fotnot 7.

22

(23)  Beräkningar utförda av Copenhagen Economics av hur fastighetsbolagets soliditet beror på kommunens inledande investering. Sverige har också förklarat att bankerna i allmänhet är tveksamma till att låna ut medel till projekt med lägre soliditet än 30 %.

23

(24)  Den har lämnats in till kommissionen av Sverige som tillägg 6 till anmälan och kompletterats genom tillägg 1 till det underlag som lämnades in den 29 juni 2012.

24

---

12.9.2013

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

I enlighet med rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 69, 13.3.2013, s. 1) ska från och med den 1 juli 2013 endast den elektroniska utgåvan av EUT vara giltig och ha rättslig verkan.

När det inte är möjligt att offentliggöra den elektroniska utgåvan av EUT på grund av oförutsedda och exceptionella omständigheter ska den tryckta utgåvan vara giltig och ha rättslig verkan i enlighet med villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 216/2013.

---

| 12.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSAREN – SÄTTET ATT HÄNVISA TILL RÄTTSAKTER

Från och med den 1 juli 2013 har sättet att hänvisa till rättsakter ändrats.

Under en övergångsperiod kommer både det nya och det gamla sättet att användas.

---