# Europeiska unionens L 426/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 426 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången17 december 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 426

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången17 december 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2114 av den 16 december 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin avseende val av leverantör av marktjänster (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2115 av den 16 december 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin med avseende på operativa licenser (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2116 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats för laxfiskar och utvidgningen av dess användningsområde till andra fiskar, och om upphävande av förordning (EG) nr 244/2007 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2117 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 med det nya namnet selenberikad jäst Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EG) nr 900/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2118 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EU) nr 514/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2119 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats för alla (avvanda) svinarter, slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 (innehavare av godkännandet: Vetagro SpA) (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2120 av den 16 december 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1964 vad gäller godkännande av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2121 av den 16 december 2020 om godkännande av ett preparat av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2122 av den 16 december 2020 om beviljande av obegränsat tullfritt tillträde till unionen för 2021 för vissa varor med ursprung i Norge vilka framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 | 32 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/2123 av den 11 november 2020 om att bevilja Förbundsrepubliken Tyskland och Konungariket Danmark ett undantag för den kombinerade nätlösningen Kriegers Flak i enlighet med artikel 64 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943
  [delgivet med nr C(2020) 7948]

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2124 av den 9 december 2020 om att inte bevilja något unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen Contec Hydrogen Peroxide
  [delgivet med nr C(2020) 8394] | 54 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2125 av den 16 december 2020 om erkännande av Government of Nunavut som ett organ som är behörigt att utfärda dokument som styrker att villkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter på unionsmarknaden uppfylls | 56 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2126 av den 16 december 2020 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (
  1
  ) | 58 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2127 av den 16 december 2020 om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/541 om likvärdighet hos det regelverk och tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2128 av den 16 december 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 9356]

   (
  1
  ) | 68 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2114 av den 16 december 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin avseende val av leverantör av marktjänster (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2115 av den 16 december 2020 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin med avseende på operativa licenser (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2116 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats för laxfiskar och utvidgningen av dess användningsområde till andra fiskar, och om upphävande av förordning (EG) nr 244/2007 (
  1
  )

Escherichia coli

1

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2117 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 med det nya namnet selenberikad jäst Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EG) nr 900/2009 (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Saccharomyces cerevisiae

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2118 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EU) nr 514/2010 (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2119 av den 16 december 2020 om förlängning av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats för alla (avvanda) svinarter, slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 (innehavare av godkännandet: Vetagro SpA) (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2120 av den 16 december 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1964 vad gäller godkännande av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

1

22

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2121 av den 16 december 2020 om godkännande av ett preparat av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2122 av den 16 december 2020 om beviljande av obegränsat tullfritt tillträde till unionen för 2021 för vissa varor med ursprung i Norge vilka framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014

32

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/2123 av den 11 november 2020 om att bevilja Förbundsrepubliken Tyskland och Konungariket Danmark ett undantag för den kombinerade nätlösningen Kriegers Flak i enlighet med artikel 64 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943
  [delgivet med nr C(2020) 7948]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 7948]

1

35

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2124 av den 9 december 2020 om att inte bevilja något unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen Contec Hydrogen Peroxide
  [delgivet med nr C(2020) 8394]

[delgivet med nr C(2020) 8394]

54

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2125 av den 16 december 2020 om erkännande av Government of Nunavut som ett organ som är behörigt att utfärda dokument som styrker att villkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter på unionsmarknaden uppfylls

56

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2126 av den 16 december 2020 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (
  1
  )

1

58

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2127 av den 16 december 2020 om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/541 om likvärdighet hos det regelverk och tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (
  1
  )

1

65

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2128 av den 16 december 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 9356]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 9356]

1

68

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU ( EUT L 188, 12.7.2019 ) | 97 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU ( EUT L 188, 12.7.2019 )

( EUT L 188, 12.7.2019 )

97

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/2114

av den 16 december 2020

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin avseende val av leverantör av marktjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (1), särskilt artikel 24a.3, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-pandemin har lett till en kraftigt minskad flygtrafik till följd av en betydande nedgång i efterfrågan och de direkta åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och tredjeländer för att begränsa pandemin. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin har lett till en kraftigt minskad flygtrafik till följd av en betydande nedgång i efterfrågan och de direkta åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och tredjeländer för att begränsa pandemin.

| (2) | Dessa omständigheter ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll, och den av lufttrafikföretagen frivilligt eller obligatoriskt inställda flygtrafik som följer därav utgör ett nödvändigt svar på dessa omständigheter. |
| --- | --- |

(2)

Dessa omständigheter ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll, och den av lufttrafikföretagen frivilligt eller obligatoriskt inställda flygtrafik som följer därav utgör ett nödvändigt svar på dessa omständigheter.

| (3) | Leverantörerna av marktjänster har fortfarande likviditetsproblem som kan leda till avbrott i tillhandahållandet av marktjänster. Detta skulle i sin tur kunna leda till att flygplatstjänsterna vid unionens flygplatser begränsas eller tillfälligt upphör. |
| --- | --- |

(3)

Leverantörerna av marktjänster har fortfarande likviditetsproblem som kan leda till avbrott i tillhandahållandet av marktjänster. Detta skulle i sin tur kunna leda till att flygplatstjänsterna vid unionens flygplatser begränsas eller tillfälligt upphör.

| (4) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 (2) gjorde det möjligt, under perioden 1 mars 2020–31 december 2020, för flygplatsens ledningsenhet eller den behöriga myndigheten i medlemsstaten att välja en leverantör av marktjänster direkt som ska tillhandahålla tjänsterna under högst sex månader eller under en period fram till och med den 31 december 2020, beroende på vilken period som är längst, när en leverantör av marktjänster upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören valts ut. Genom förordning (EU) 2020/696 gavs dessutom kommissionen delegerade befogenheter att förlänga dessa perioder. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 (2) gjorde det möjligt, under perioden 1 mars 2020–31 december 2020, för flygplatsens ledningsenhet eller den behöriga myndigheten i medlemsstaten att välja en leverantör av marktjänster direkt som ska tillhandahålla tjänsterna under högst sex månader eller under en period fram till och med den 31 december 2020, beroende på vilken period som är längst, när en leverantör av marktjänster upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören valts ut. Genom förordning (EU) 2020/696 gavs dessutom kommissionen delegerade befogenheter att förlänga dessa perioder.

| (5) | I enlighet med artikel 24a.4 i förordning (EG) nr 1008/2008 lade kommissionen fram en sammanfattande rapport om detta för Europaparlamentet och rådet den 13 november 2020. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 24a.4 i förordning (EG) nr 1008/2008 lade kommissionen fram en sammanfattande rapport om detta för Europaparlamentet och rådet den 13 november 2020.

| (6) | I kommissionens sammanfattande rapport påpekas att lufttrafikvolymen, trots en gradvis ökning mellan april och augusti 2020, fortsatt var betydligt mindre i september 2020 än under samma period 2019. Enligt uppgifter från Eurocontrol var lufttrafikvolymen den 25 november 2020 63 % mindre än den 25 november 2019. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens sammanfattande rapport påpekas att lufttrafikvolymen, trots en gradvis ökning mellan april och augusti 2020, fortsatt var betydligt mindre i september 2020 än under samma period 2019. Enligt uppgifter från Eurocontrol var lufttrafikvolymen den 25 november 2020 63 % mindre än den 25 november 2019.

| (7) | Trots svårigheterna att korrekt förutse vägen till återhämtning för flygtrafiken är det rimligt att anta att situationen kommer att kvarstå i den närmaste framtiden, ända till december 2021. På grundval av Eurocontrols senaste prognos för flygtrafiken från september 2020 förväntas flygtrafiken i februari 2021 vara 50 % lägre jämfört med februari 2020 (om det antas att medlemsstaterna inte samordnar införandet av operativa förfaranden och avskaffandet av nationella restriktioner). Uppgifter från Världshälsoorganisationen visar att antalet dagligen registrerade fall av covid-19 i Europa uppgick till 1,77 miljoner den 22 november 2020 (44 % av de nya fallen i världen), vilket var betydligt högre än antalet fall under våren 2020. Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll visar att antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Förenade kungariket har ökat stadigt sedan sommaren 2020. Enligt centrumets veckovisa övervakningsrapport av den 22 november 2020 uppgick detta antal i november till 549 (landsintervall: 58–1 186) per 100 000 invånare. |
| --- | --- |

(7)

Trots svårigheterna att korrekt förutse vägen till återhämtning för flygtrafiken är det rimligt att anta att situationen kommer att kvarstå i den närmaste framtiden, ända till december 2021. På grundval av Eurocontrols senaste prognos för flygtrafiken från september 2020 förväntas flygtrafiken i februari 2021 vara 50 % lägre jämfört med februari 2020 (om det antas att medlemsstaterna inte samordnar införandet av operativa förfaranden och avskaffandet av nationella restriktioner). Uppgifter från Världshälsoorganisationen visar att antalet dagligen registrerade fall av covid-19 i Europa uppgick till 1,77 miljoner den 22 november 2020 (44 % av de nya fallen i världen), vilket var betydligt högre än antalet fall under våren 2020. Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll visar att antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Förenade kungariket har ökat stadigt sedan sommaren 2020. Enligt centrumets veckovisa övervakningsrapport av den 22 november 2020 uppgick detta antal i november till 549 (landsintervall: 58–1 186) per 100 000 invånare.

| (8) | Det är rimligt att anta att den ihållande låga lufttrafikvolymen är ett resultat av covid-19-pandemin. Enligt tillgängliga uppgifter om konsumenternas förtroende till följd av covid-19 uppgav omkring 60 % av de svarande i april 2020 att de sannolikt skulle återgå till att använda flygtrafik inom några månader efter pandemin. Denna andel sjönk dock till 45 % i juni 2020. Tillgängliga uppgifter visar således tydligt på en koppling mellan covid-19-pandemin och konsumenternas efterfrågan på flygtrafik, och det finns ingen annan händelse som kan förklara denna minskade efterfrågan. |
| --- | --- |

(8)

Det är rimligt att anta att den ihållande låga lufttrafikvolymen är ett resultat av covid-19-pandemin. Enligt tillgängliga uppgifter om konsumenternas förtroende till följd av covid-19 uppgav omkring 60 % av de svarande i april 2020 att de sannolikt skulle återgå till att använda flygtrafik inom några månader efter pandemin. Denna andel sjönk dock till 45 % i juni 2020. Tillgängliga uppgifter visar således tydligt på en koppling mellan covid-19-pandemin och konsumenternas efterfrågan på flygtrafik, och det finns ingen annan händelse som kan förklara denna minskade efterfrågan.

| (9) | Kommissionens sammanfattande rapport visar även att de nationella och icke samordnade restriktioner, krav på karantän och testningsåtgärder som medlemsstaterna infört för att motverka det ökande antalet fall av covid-19 i Europa sedan mitten av augusti, och som ofta tillkännagivits med mycket kort varsel, lett till minskat förtroende från konsumenternas sida och till en minskad efterfrågan på flygtrafik. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens sammanfattande rapport visar även att de nationella och icke samordnade restriktioner, krav på karantän och testningsåtgärder som medlemsstaterna infört för att motverka det ökande antalet fall av covid-19 i Europa sedan mitten av augusti, och som ofta tillkännagivits med mycket kort varsel, lett till minskat förtroende från konsumenternas sida och till en minskad efterfrågan på flygtrafik.

| (10) | Med tanke på det extremt låga antalet flygbokningar, de ovan nämnda prognoserna avseende det epidemiologiska läget och flygtrafiken samt osäkerheten och oförutsägbarheten i fråga om de nationella åtgärderna för att begränsa covid-19-pandemin, är det rimligt att anta att den minskning av lufttrafikvolymen och den begränsade efterfrågan från passagerare som kan tillskrivas covid-19-pandemin kommer att kvarstå under hela 2021. En återgång till de lufttrafikvolymer som fanns före covid-19 väntas inte ske på flera år. Det är dock för tidigt att i detta skede dra slutsatser om huruvida kapacitetsminskningarna kommer att ligga kvar på samma höga nivå efter 2021. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på det extremt låga antalet flygbokningar, de ovan nämnda prognoserna avseende det epidemiologiska läget och flygtrafiken samt osäkerheten och oförutsägbarheten i fråga om de nationella åtgärderna för att begränsa covid-19-pandemin, är det rimligt att anta att den minskning av lufttrafikvolymen och den begränsade efterfrågan från passagerare som kan tillskrivas covid-19-pandemin kommer att kvarstå under hela 2021. En återgång till de lufttrafikvolymer som fanns före covid-19 väntas inte ske på flera år. Det är dock för tidigt att i detta skede dra slutsatser om huruvida kapacitetsminskningarna kommer att ligga kvar på samma höga nivå efter 2021.

| (11) | De företag som utför marktjänster har drabbats hårt av covid-19-pandemin och den därav följande minskningen av flygtrafiken. Det avsevärt minskade antalet flygningar sedan pandemins början har haft en negativ inverkan på deras intäkter från tillhandahållandet av marktjänster på unionens flygplatser. Många marktjänstleverantörer har därför fått ekonomiska svårigheter och vissa av dem har redan inlett omstruktureringar, fått ett statligt räddningspaket eller upphört med sin verksamhet. |
| --- | --- |

(11)

De företag som utför marktjänster har drabbats hårt av covid-19-pandemin och den därav följande minskningen av flygtrafiken. Det avsevärt minskade antalet flygningar sedan pandemins början har haft en negativ inverkan på deras intäkter från tillhandahållandet av marktjänster på unionens flygplatser. Många marktjänstleverantörer har därför fått ekonomiska svårigheter och vissa av dem har redan inlett omstruktureringar, fått ett statligt räddningspaket eller upphört med sin verksamhet.

| (12) | På grundval av prognoserna för lufttrafikvolymerna under de kommande månaderna är det troligt att de svåra marknadsvillkoren i marktjänstsektorn kommer att kvarstå på grund av det begränsade antalet flygningar i behov av sådana tjänster under 2021. Den negativa trenden i flygtrafiken kommer sannolikt att ytterligare förvärra den svåra ekonomiska situationen för marktjänstleverantörerna, vilket medför en risk för ytterligare konkurser. Under dessa omständigheter kommer sannolikt fler leverantörer av marktjänster på flygplatser där antalet leverantörer är begränsat att tvingas upphöra med tillhandahållandet av sina tjänster före utgången av den period för vilken de valts. Detta skulle kunna leda till plötsliga avbrott i marktjänsterna på dessa flygplatser innan en ny leverantör kan väljas på grundval av det förfarande som fastställs i artikel 11.1 i direktiv 96/67/EG. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av prognoserna för lufttrafikvolymerna under de kommande månaderna är det troligt att de svåra marknadsvillkoren i marktjänstsektorn kommer att kvarstå på grund av det begränsade antalet flygningar i behov av sådana tjänster under 2021. Den negativa trenden i flygtrafiken kommer sannolikt att ytterligare förvärra den svåra ekonomiska situationen för marktjänstleverantörerna, vilket medför en risk för ytterligare konkurser. Under dessa omständigheter kommer sannolikt fler leverantörer av marktjänster på flygplatser där antalet leverantörer är begränsat att tvingas upphöra med tillhandahållandet av sina tjänster före utgången av den period för vilken de valts. Detta skulle kunna leda till plötsliga avbrott i marktjänsterna på dessa flygplatser innan en ny leverantör kan väljas på grundval av det förfarande som fastställs i artikel 11.1 i direktiv 96/67/EG.

| (13) | Det är därför lämpligt att förlänga perioden för undantaget i artikel 24a.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 från och med den 1 mars 2020 till och med den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(13)

Det är därför lämpligt att förlänga perioden för undantaget i artikel 24a.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 från och med den 1 mars 2020 till och med den 31 december 2021.

| (14) | För att undvika rättsosäkerhet, särskilt för flygplatsens ledningsenhet och den behöriga myndigheten i medlemsstaterna, bör denna förordning antas enligt det skyndsamma förfarande som anges i artikel 25b i förordning (EG) nr 1008/2008 och bör av brådskande skäl träda i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(14)

För att undvika rättsosäkerhet, särskilt för flygplatsens ledningsenhet och den behöriga myndigheten i medlemsstaterna, bör denna förordning antas enligt det skyndsamma förfarande som anges i artikel 25b i förordning (EG) nr 1008/2008 och bör av brådskande skäl träda i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 24a i förordning (EG) nr 1008/2008 ska punkt 2 ersättas med följande:

| ”2. | Genom undantag från artikel 11.1 e i direktiv 96/67/EG, under perioden 1 mars 2020–31 december 2021, får flygplatsens ledningsenhet eller den behöriga myndigheten i medlemsstaten välja en leverantör av marktjänster direkt som ska tillhandahålla tjänsterna under högst sex månader eller under en period fram till och med den 31 december 2021, beroende på vilken period som är längst, när en leverantör av marktjänster upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören valts ut.” |
| --- | --- |

”2.

Genom undantag från artikel 11.1 e i direktiv 96/67/EG, under perioden 1 mars 2020–31 december 2021, får flygplatsens ledningsenhet eller den behöriga myndigheten i medlemsstaten välja en leverantör av marktjänster direkt som ska tillhandahålla tjänsterna under högst sex månader eller under en period fram till och med den 31 december 2021, beroende på vilken period som är längst, när en leverantör av marktjänster upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören valts ut.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 av den 25 maj 2020 om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen, med anledning av covid-19-pandemin (EUT L 165, 27.5.2020, s. 1).

2

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/2115

av den 16 december 2020

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 vad gäller tillfällig förlängning av undantagsåtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin med avseende på operativa licenser

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (1), särskilt artikel 9.1b, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-pandemin har lett till en kraftigt minskad flygtrafik till följd av en betydande nedgång i efterfrågan och de direkta åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och tredjeländer för att begränsa pandemin. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin har lett till en kraftigt minskad flygtrafik till följd av en betydande nedgång i efterfrågan och de direkta åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och tredjeländer för att begränsa pandemin.

| (2) | Dessa omständigheter ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll och den av lufttrafikföretagen frivilligt eller obligatoriskt inställda lufttrafik som följer därav utgör ett nödvändigt svar på dessa omständigheter. |
| --- | --- |

(2)

Dessa omständigheter ligger utanför lufttrafikföretagens kontroll och den av lufttrafikföretagen frivilligt eller obligatoriskt inställda lufttrafik som följer därav utgör ett nödvändigt svar på dessa omständigheter.

| (3) | Flygbolag i unionen har fortfarande likviditetsproblem som, i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008, kan leda till att deras operativa licens återkallas tillfälligt eller permanent, eller ersätts med en tillfällig licens, utan att det föreligger ett strukturellt ekonomiskt behov av detta. Att bevilja en tillfällig licens kan ge marknaden negativa signaler om ett flygbolags förmåga att överleva och därmed förvärra de ekonomiska problem som i annat fall skulle vara tillfälliga. |
| --- | --- |

(3)

Flygbolag i unionen har fortfarande likviditetsproblem som, i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008, kan leda till att deras operativa licens återkallas tillfälligt eller permanent, eller ersätts med en tillfällig licens, utan att det föreligger ett strukturellt ekonomiskt behov av detta. Att bevilja en tillfällig licens kan ge marknaden negativa signaler om ett flygbolags förmåga att överleva och därmed förvärra de ekonomiska problem som i annat fall skulle vara tillfälliga.

| (4) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 (2) fick medlemsstaternas behöriga tillståndsmyndigheter möjlighet att inte permanent eller tillfälligt återkalla den operativa licensen under perioden 1 mars 2020–31 december 2020 om bedömningen av det ekonomiska resultatet gjordes under den perioden och förutsatt att säkerheten inte äventyrades samt att det fanns realistiska utsikter till en tillfredsställande finansiell rekonstruktion inom de följande tolv månaderna. Genom förordning (EU) 2020/696 gavs även kommissionen delegerade befogenheter att förlänga den period från och med den 1 mars 2020 till och med den 31 december 2020 som avses i artikel 9.1a. |
| --- | --- |

(4)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 (2) fick medlemsstaternas behöriga tillståndsmyndigheter möjlighet att inte permanent eller tillfälligt återkalla den operativa licensen under perioden 1 mars 2020–31 december 2020 om bedömningen av det ekonomiska resultatet gjordes under den perioden och förutsatt att säkerheten inte äventyrades samt att det fanns realistiska utsikter till en tillfredsställande finansiell rekonstruktion inom de följande tolv månaderna. Genom förordning (EU) 2020/696 gavs även kommissionen delegerade befogenheter att förlänga den period från och med den 1 mars 2020 till och med den 31 december 2020 som avses i artikel 9.1a.

| (5) | I enlighet med artikel 9.1c i förordning (EG) nr 1008/2008 lade kommissionen den 13 november 2020 fram en sammanfattande rapport för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 9.1c i förordning (EG) nr 1008/2008 lade kommissionen den 13 november 2020 fram en sammanfattande rapport för Europaparlamentet och rådet.

| (6) | I kommissionens sammanfattande rapport påpekas att flygtrafiken, trots en gradvis ökning mellan april och augusti 2020, fortfarande låg på en betydligt lägre nivå i september 2020 jämfört med samma period 2019. Enligt Eurocontrols uppgifter var flygtrafiken den 25 november 2020 63 % lägre än den 25 november 2019. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens sammanfattande rapport påpekas att flygtrafiken, trots en gradvis ökning mellan april och augusti 2020, fortfarande låg på en betydligt lägre nivå i september 2020 jämfört med samma period 2019. Enligt Eurocontrols uppgifter var flygtrafiken den 25 november 2020 63 % lägre än den 25 november 2019.

| (7) | Trots svårigheterna att korrekt förutse vägen till återhämtning för flygtrafiken är det rimligt att anta att situationen kommer att kvarstå i den närmaste framtiden, ända till december 2021. På grundval av Eurocontrols senaste prognos för flygtrafiken från september 2020 förväntas flygtrafiken i februari 2021 vara 50 % lägre jämfört med februari 2020 (om det antas att medlemsstaterna inte samordnar införandet av operativa förfaranden och avskaffandet av nationella restriktioner). Världshälsoorganisationens uppgifter visar att antalet registrerade fall av covid-19 i Europa per vecka uppgick till 1,77 miljoner den 22 november 2020 (44 % av de nya fallen globalt), vilket var betydligt högre än antalet fall under våren 2020. Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar visar att antalet rapporterade fall per 14-dagarsperiod för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Storbritannien har ökat stadigt sedan sommaren 2020. Enligt dess veckobaserade övervakningsrapport av den 22 november 2020 uppgick antalet fall till 549 (antalet per enskild land låg i intervallet 58–1 186) per 100 000 invånare. |
| --- | --- |

(7)

Trots svårigheterna att korrekt förutse vägen till återhämtning för flygtrafiken är det rimligt att anta att situationen kommer att kvarstå i den närmaste framtiden, ända till december 2021. På grundval av Eurocontrols senaste prognos för flygtrafiken från september 2020 förväntas flygtrafiken i februari 2021 vara 50 % lägre jämfört med februari 2020 (om det antas att medlemsstaterna inte samordnar införandet av operativa förfaranden och avskaffandet av nationella restriktioner). Världshälsoorganisationens uppgifter visar att antalet registrerade fall av covid-19 i Europa per vecka uppgick till 1,77 miljoner den 22 november 2020 (44 % av de nya fallen globalt), vilket var betydligt högre än antalet fall under våren 2020. Uppgifter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar visar att antalet rapporterade fall per 14-dagarsperiod för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Storbritannien har ökat stadigt sedan sommaren 2020. Enligt dess veckobaserade övervakningsrapport av den 22 november 2020 uppgick antalet fall till 549 (antalet per enskild land låg i intervallet 58–1 186) per 100 000 invånare.

| (8) | Det är rimligt att utgå från att den fortsatt lägre flygtrafikvolymen är resultatet av covid-19-pandemins effekter. Enligt tillgängliga uppgifter om konsumenternas förtroende i spåren av covid-19 uppgav omkring 60 % av de svarande i april 2020 att de sannolikt skulle återgå till att resa med flyg inom några månader efter pandemin, medan denna andel sjönk till 45 % i juni 2020. De tillgängliga uppgifterna visar således tydligt på en koppling mellan covid-19-pandemin och konsumenternas efterfrågan på flygtrafik, och det har inte förekommit någon annan händelse som kan förklara den minskade efterfrågan på lufttransporter. |
| --- | --- |

(8)

Det är rimligt att utgå från att den fortsatt lägre flygtrafikvolymen är resultatet av covid-19-pandemins effekter. Enligt tillgängliga uppgifter om konsumenternas förtroende i spåren av covid-19 uppgav omkring 60 % av de svarande i april 2020 att de sannolikt skulle återgå till att resa med flyg inom några månader efter pandemin, medan denna andel sjönk till 45 % i juni 2020. De tillgängliga uppgifterna visar således tydligt på en koppling mellan covid-19-pandemin och konsumenternas efterfrågan på flygtrafik, och det har inte förekommit någon annan händelse som kan förklara den minskade efterfrågan på lufttransporter.

| (9) | Kommissionens sammanfattande rapport visar att även de nationella och icke samordnade restriktioner, karantänkrav och teståtgärder som införts av medlemsstaterna som svar på de nya fallen av covid-19 i Europa sedan mitten av augusti, och som ofta aviserats med mycket kort varsel, urholkar konsumenternas förtroende och leder till lägre efterfrågan på flygtrafik. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens sammanfattande rapport visar att även de nationella och icke samordnade restriktioner, karantänkrav och teståtgärder som införts av medlemsstaterna som svar på de nya fallen av covid-19 i Europa sedan mitten av augusti, och som ofta aviserats med mycket kort varsel, urholkar konsumenternas förtroende och leder till lägre efterfrågan på flygtrafik.

| (10) | Mot bakgrund av den extremt låga nivån för flygbokningar, ovannämnda epidemiologiska prognoser och flygtrafikprognoser samt osäkerheten och oförutsägbarheten i fråga om nationella åtgärder som syftar till att begränsa covid-19-pandemin, är det rimligt att förvänta sig att de låga nivåerna för flygtrafik och passagerarnas efterfrågan till följd av covid-19-pandemin kommer att bestå under hela 2021. En återgång till trafiknivåerna före covid-19 förväntas inte på flera år. Det är dock för tidigt att i detta skede dra slutsatser om huruvida kapacitetsminskningarna kommer att vara lika betydande efter 2021. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av den extremt låga nivån för flygbokningar, ovannämnda epidemiologiska prognoser och flygtrafikprognoser samt osäkerheten och oförutsägbarheten i fråga om nationella åtgärder som syftar till att begränsa covid-19-pandemin, är det rimligt att förvänta sig att de låga nivåerna för flygtrafik och passagerarnas efterfrågan till följd av covid-19-pandemin kommer att bestå under hela 2021. En återgång till trafiknivåerna före covid-19 förväntas inte på flera år. Det är dock för tidigt att i detta skede dra slutsatser om huruvida kapacitetsminskningarna kommer att vara lika betydande efter 2021.

| (11) | Sådana låga nivåer för flygtrafik och passagerarnas efterfrågan kan utlösa fortsatta likviditetsproblem för unionens lufttrafikföretag under hela perioden från den 31 december 2020 till och med den 31 december 2021, vilket i sin tur kan leda till att deras operativa licens återkallas tillfälligt eller permanent, eller ersätts med en tillfällig licens, utan att det föreligger ett strukturellt ekonomiskt behov av detta. |
| --- | --- |

(11)

Sådana låga nivåer för flygtrafik och passagerarnas efterfrågan kan utlösa fortsatta likviditetsproblem för unionens lufttrafikföretag under hela perioden från den 31 december 2020 till och med den 31 december 2021, vilket i sin tur kan leda till att deras operativa licens återkallas tillfälligt eller permanent, eller ersätts med en tillfällig licens, utan att det föreligger ett strukturellt ekonomiskt behov av detta.

| (12) | Under förutsättning att säkerheten inte äventyras och att det finns realistiska utsikter till en tillfredsställande finansiell rekonstruktion inom tolv månader är det därför lämpligt att tillåta de behöriga tillståndsmyndigheterna att inte tillfälligt eller permanent återkalla den operativa licensen på grundval av de bedömningar av det ekonomiska resultatet som görs under den förlängda perioden 1 mars 2020–31 december 2021. Vid utgången av denna period bör unionens lufttrafikföretag omfattas av det förfarande som anges i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

(12)

Under förutsättning att säkerheten inte äventyras och att det finns realistiska utsikter till en tillfredsställande finansiell rekonstruktion inom tolv månader är det därför lämpligt att tillåta de behöriga tillståndsmyndigheterna att inte tillfälligt eller permanent återkalla den operativa licensen på grundval av de bedömningar av det ekonomiska resultatet som görs under den förlängda perioden 1 mars 2020–31 december 2021. Vid utgången av denna period bör unionens lufttrafikföretag omfattas av det förfarande som anges i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008.

| (13) | För att undvika rättsosäkerhet, särskilt för tillståndsmyndigheter och lufttrafikföretag, bör denna förordning antas enligt det skyndsamma förfarande som anges i artikel 25b i förordning (EG) nr 1008/2008 och av brådskande skäl träda i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(13)

För att undvika rättsosäkerhet, särskilt för tillståndsmyndigheter och lufttrafikföretag, bör denna förordning antas enligt det skyndsamma förfarande som anges i artikel 25b i förordning (EG) nr 1008/2008 och av brådskande skäl träda i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 9.1a i förordning (EG) nr 1008/2008 ska ersättas med följande:

”1a.   Den behöriga tillståndsmyndigheten får, på grundval av de bedömningar som avses i punkt 1 och som utförs under perioden 1 mars 2020–31 december 2021, före utgången av den perioden besluta att inte tillfälligt eller permanent återkalla EU-lufttrafikföretagets operativa licens, förutsatt att säkerheten inte äventyras och att det finns realistiska utsikter till en tillfredsställande finansiell rekonstruktion inom de följande tolv månaderna. Den behöriga tillståndsmyndigheten ska granska detta EU-lufttrafikföretags resultat i slutet av tolvmånadersperioden och besluta huruvida den operativa licensen ska återkallas tillfälligt eller permanent och huruvida en tillfällig licens ska beviljas på grundval av punkt 1.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/696 av den 25 maj 2020 om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen, med anledning av covid-19-pandemin (EUT L 165, 27.5.2020, s. 1).

2

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2116

av den 16 december 2020

om förlängning av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats för laxfiskar och utvidgningen av dess användningsområde till andra fiskar, och om upphävande av förordning (EG) nr 244/2007

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 godkändes för tio år som fodertillsats för laxfiskar genom kommissionens förordning (EG) nr 244/2007 (2). |
| --- | --- |

(2)

L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 godkändes för tio år som fodertillsats för laxfiskar genom kommissionens förordning (EG) nr 244/2007 (2).

| (3) | En ansökan om förlängning av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats för laxfiskar har lämnats in i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ansökan innehöll en begäran om ändring av namnet på stammen till Escherichia coli NITE SD 00268 och till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. Dessutom innehöll ansökan en begäran om utvidgning av användningsområdet till andra fiskar i enlighet med artikel 7 i den förordningen. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om förlängning av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats för laxfiskar har lämnats in i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ansökan innehöll en begäran om ändring av namnet på stammen till Escherichia coli NITE SD 00268 och till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. Dessutom innehöll ansökan en begäran om utvidgning av användningsområdet till andra fiskar i enlighet med artikel 7 i den förordningen. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 18 mars 2020 (3) att L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli NITE SD 00268 under föreslagna användningsvillkor som tillskott på en nivå som överensstämmer med kraven för målarterna inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att även om tillsatsen i fråga inte är irriterande för hud var det inte möjligt att dra några slutsatser om den potentiellt var giftig vid inandning, irriterande för ögon eller hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är en effektiv källa till aminosyran histidin för alla fiskarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 18 mars 2020 (3) att L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli NITE SD 00268 under föreslagna användningsvillkor som tillskott på en nivå som överensstämmer med kraven för målarterna inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att även om tillsatsen i fråga inte är irriterande för hud var det inte möjligt att dra några slutsatser om den potentiellt var giftig vid inandning, irriterande för ögon eller hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är en effektiv källa till aminosyran histidin för alla fiskarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli NITE SD 00268 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli NITE SD 00268 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Till följd av förlängningen av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats enligt villkoren i bilagan till den här förordningen bör förordning (EG) nr 244/2007 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av förlängningen av godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 som fodertillsats enligt villkoren i bilagan till den här förordningen bör förordning (EG) nr 244/2007 upphävas.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännandet av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger” förlängs under förutsättning att de villkor som anges i bilagan uppfylls.

Artikel 2

1.   L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt av Escherichia coli ATCC 9637 och förblandningar som innehåller tillsatsen som har framställts och märkts före den 6 juli 2021 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderråvaror och foderblandningar innehållande de ämnen som anges i punkt 1 som har framställts och märkts före den 6 januari 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för laxfiskar.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 244/2007 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 244/2007 av den 7 mars 2007 om godkännande av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat som fodertillsats (EUT L 73, 13.3.2007, s. 6)

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):4, artikelnr 6072.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger. |
| 3c351 | – | L-histidinmonohydrokloridmonohydrat | Tillsatsens sammansättning

  Pulver med en lägsta halt på
  98 % L-histidinmonohydrokloridmonohydrat och
  72 % histidin och
  en högsta halt på 100 ppm histamin | Fiskar | – | – | – | 1. | L-histidinmonohydrokloridmonohydrat får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger.

3c351

–

L-histidinmonohydrokloridmonohydrat

Tillsatsens sammansättning

Pulver med en lägsta halt på

98 % L-histidinmonohydrokloridmonohydrat och

72 % histidin och

en högsta halt på 100 ppm histamin

Fiskar

–

–

–

1.

L-histidinmonohydrokloridmonohydrat får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat.

| 2. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 3. | Uppgifter som ska anges på tillsatsens och förblandningens etikett:






  — | ”Tillskott av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat ska begränsas till måldjurets näringsbehov beroende på djurart, djurets fysiologiska tillstånd, funktionsnivån, miljöförhållanden, halten andra aminosyror i fodret och halten väsentliga spårelement som koppar och zink.” |
| --- | --- | --- |

3.

Uppgifter som ska anges på tillsatsens och förblandningens etikett:

—

”Tillskott av L-histidinmonohydrokloridmonohydrat ska begränsas till måldjurets näringsbehov beroende på djurart, djurets fysiologiska tillstånd, funktionsnivån, miljöförhållanden, halten andra aminosyror i fodret och halten väsentliga spårelement som koppar och zink.”

| — | Histidinhalt. |
| --- | --- |

—

Histidinhalt.

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningen ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker för ögon och hud och vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningen ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker för ögon och hud och vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning.

6 januari 2031

Beskrivning av den aktiva substansen

L-histidinmonohydrokloridmonohydrat framställt genom fermentering med Escherichia coli NITE SD 00268

Kemisk formel: C3H3N2-CH2-CH(NH2)-COΟΗ· HCl· H2O

CAS-nr: 5934-29-2

Einecs-nr: 211-438-9

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten histidin i fodertillsatsen:

| — | Vätskekromatografi med fotometrisk detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

Vätskekromatografi med fotometrisk detektion (HPLC-UV)

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD).

Bestämning av halten histidin i förblandningar, foderråvaror och foderblandningar:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F) |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS), kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (bilaga III del F)

Bestämning av halten histamin i fodertillsatsen:

| — | Vätskekromatografi med spektrofotometrisk detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

Vätskekromatografi med spektrofotometrisk detektion (HPLC-UV)

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2117

av den 16 december 2020

om förlängning av godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 med det nya namnet ”selenberikad jäst Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399” som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EG) nr 900/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | Selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens förordning (EG) nr 900/2009 (2). |
| --- | --- |

(2)

Selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens förordning (EG) nr 900/2009 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Det framgår av yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) av den 7 maj 2020 (3) att selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade även att tillsatsen är potentiellt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Beviset på tillsatsens effektivitet som låg till grund för det ursprungliga godkännandet står fast i ett förnyelseförfarande. Slutligen rekommenderade myndigheten att namnet på tillsatsen bör ändras. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Det framgår av yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) av den 7 maj 2020 (3) att selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade även att tillsatsen är potentiellt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Beviset på tillsatsens effektivitet som låg till grund för det ursprungliga godkännandet står fast i ett förnyelseförfarande. Slutligen rekommenderade myndigheten att namnet på tillsatsen bör ändras. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av denna tillsats bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av denna tillsats bör därför förlängas.

| (6) | Till följd av det förlängda godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats bör förordning (EG) nr 900/2009 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av det förlängda godkännandet av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats bör förordning (EG) nr 900/2009 upphävas.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännandet av den tillsats i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement” som anges i bilagan förlängs under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

1.   Selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 och förblandningar innehållande denna tillsats som har framställts och märkts före den 6 juli 2021 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderråvaror och foderblandningar innehållande selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som har framställts och märkts före den 6 januari 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för livsmedelsproducerande djur.

3.   Foderråvaror och foderblandningar innehållande selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som har framställts och märkts före den 6 januari 2023 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för icke livsmedelsproducerande djur.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 900/2009 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 900/2009 av den 25 september 2009 om godkännande av selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 som fodertillsats (EUT L 256, 29.9.2009, s. 12).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6144.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selen i mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement. |
| 3b812 | -- | Selenberikad jäst Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inaktiverad | Tillsatsens sammansättning
  Beredning av organiskt selen:
  Selenhalt: 2 000 – 3 500 mg Se/kg
  Organiskt selen > 97 till 99 % av den totala selenhalten
  Selenometionin > 63 % av den totala selenhalten | Alla arter | - | | 0,50 (totalt) | 1. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Selen i mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement.

3b812

--

Selenberikad jäst Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inaktiverad

Tillsatsens sammansättning

Beredning av organiskt selen:

Selenhalt: 2 000 – 3 500 mg Se/kg

Organiskt selen > 97 till 99 % av den totala selenhalten

Selenometionin > 63 % av den totala selenhalten

Alla arter

-

0,50 (totalt)

1.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 2. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagrings- och stabilitetsvillkor. |
| --- | --- |

2.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagrings- och stabilitetsvillkor.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning och hudkontakt. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning och hudkontakt. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med personlig skyddsutrustning.

| 4. | Högsta tillskott av organiskt selen:
  0,2 mg Se/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %. |
| --- | --- |

4.

Högsta tillskott av organiskt selen:

0,2 mg Se/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %.

6 januari 2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Selenometionin framställt av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399

Kemisk formel: C5H11NO2Se

Analysmetod  (1)

Bestämning av halten selenometionin i fodertillsatsen:

| — | Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med UV-detektion (RP-HPLC-UV) eller |
| --- | --- |

—

Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med UV-detektion (RP-HPLC-UV) eller

| — | HPLC (vätskekromatografi) och ICP-masspektrometri (HPLC-ICP-MS) efter trefaldig proteolytisk nedbrytning. |
| --- | --- |

—

HPLC (vätskekromatografi) och ICP-masspektrometri (HPLC-ICP-MS) efter trefaldig proteolytisk nedbrytning.

Bestämning av den totala selenhalten i fodertillsatsen:

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) eller |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) eller

| — | ICP-masspektrometri (ICP-MS). |
| --- | --- |

—

ICP-masspektrometri (ICP-MS).

Bestämning av den totala selenhalten i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | Uppslutning i mikrovågsugn och därefter hydridgenerering med atomabsorptionsspektrometri (HGAAS) (EN 16159:2012). |
| --- | --- |

—

Uppslutning i mikrovågsugn och därefter hydridgenerering med atomabsorptionsspektrometri (HGAAS) (EN 16159:2012).

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på Europeiska unionens referenslaboratoriums webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2118

av den 16 december 2020

om förlängning av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats för alla djurarter och om upphävande av förordning (EU) nr 514/2010

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens förordning (EU) nr 514/2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens förordning (EU) nr 514/2010 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att den tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att den tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 25 maj 2020 (3) att sökanden hade lagt fram belägg som visade att tillsatsen uppfyller de befintliga villkoren för godkännande. Myndigheten konstaterade att Pediococcus pentosaceus DSM 16244 inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen inte är irriterande för hud eller ögon men att den betraktas som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 25 maj 2020 (3) att sökanden hade lagt fram belägg som visade att tillsatsen uppfyller de befintliga villkoren för godkännande. Myndigheten konstaterade att Pediococcus pentosaceus DSM 16244 inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen inte är irriterande för hud eller ögon men att den betraktas som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen.

| (5) | Bedömningen av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 visar att villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 för ett godkännande är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 visar att villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 för ett godkännande är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Till följd av förlängningen av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats enligt villkoren i bilagan till den här förordningen bör förordning (EU) nr 514/2010 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av förlängningen av godkännandet av Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som fodertillsats enligt villkoren i bilagan till den här förordningen bör förordning (EU) nr 514/2010 upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännandet av den tillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan förlängs under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Förordning (EU) nr 514/2010 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 514/2010 av den 15 juni 2010 om godkännande av Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) som fodertillsats för alla djurarter (EUT L 150, 16.6.2010, s. 42)

2

Pediococcus pentosaceus

(3)  EFSA Journal, vol. 18(2020):6, artikelnr 6166.

3

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser. |
| 1k2101 | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 | Tillsatsens sammansättning


  Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som innehåller minst 4 × 1011 CFU/g tillsats | Alla djurarter | – | – | – | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser.

1k2101

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Tillsatsens sammansättning

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 som innehåller minst 4 × 1011 CFU/g tillsats

Alla djurarter

–

–

–

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive handskar och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive handskar och andningsskydd.

6.1.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Analysmetod
   (1)

| — | Räkning: Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15786) |
| --- | --- |

—

Räkning: Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15786)

| — | Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-report

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2119

av den 16 december 2020

om förlängning av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats för alla (avvanda) svinarter, slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 (innehavare av godkännandet: Vetagro SpA)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | Preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin godkändes för tio år som fodertillsats för avvanda smågrisar genom kommissionens förordning (EU) nr 1117/2010 (2) och för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns samt alla andra avvanda djur av Suidae än Sus scrofa domesticus genom kommissionen förordning (EU) nr 849/2012 (3). |
| --- | --- |

(2)

Preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin godkändes för tio år som fodertillsats för avvanda smågrisar genom kommissionens förordning (EU) nr 1117/2010 (2) och för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns samt alla andra avvanda djur av Suidae än Sus scrofa domesticus genom kommissionen förordning (EU) nr 849/2012 (3).

| (3) | Innehavaren av godkännandet har i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 lämnat in en ansökan om förlängning av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin för alla (avvanda) svinarter, slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns, med en begäran om att den tillsatsen ska införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Innehavaren av godkännandet har i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 lämnat in en ansökan om förlängning av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin för alla (avvanda) svinarter, slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns, med en begäran om att den tillsatsen ska införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2020 (4) att preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen betraktas som potentiellt irriterande för hud och ögon samt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2020 (4) att preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen betraktas som potentiellt irriterande för hud och ögon samt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen.

| (5) | Bedömningen av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas.

| (6) | Till följd av förlängningen av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats bör förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av förlängningen av godkännandet av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats bör förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 upphävas.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännandet av det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” som anges i bilagan förlängs under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Preparatet av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin i enlighet med förordningarna (EU) nr 1117/2010 och (EU) nr 849/2012, förblandningar och foderblandningar innehållande tillsatsen som har framställts och märkts före den 6 januari 2021 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 6 januari 2021 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagret har tömts.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1117/2010 av den 2 december 2010 om godkännande av ett preparat av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats för avvanda smågrisar (innehavaren av godkännandet: Vetagro SpA) (EUT L 317, 3.12.2010, s. 3).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 849/2012 av den 19 september 2012 om godkännande av ett preparat av citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin som fodertillsats för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, alla mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning samt andra avvanda svin (Suidae) än Sus scrofa domesticus (innehavare av godkännandet: Vetagro SpA) (EUT L 253, 20.9.2012, s. 8).

3

Suidae

Sus scrofa domesticus

(4)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):4, artikelnr 6063.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättring av resultatparametrarna). |
| 4d3 | Vetagro SpA | Preparat av skyddad citronsyra, sorbinsyra,
  tymol och vanillin | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av skyddade mikropärlor innehållande citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin med minst följande:
  Citronsyra: 25 g/100 g
  Tymol: 1,7 g/100 g
  Sorbinsyra: 16,7 g/100 g
  Vanillin: 1 g/100 g | Slaktkycklingar
  Kycklingar som föds upp till värphöns
  Alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns | – | 200 | – | 1. | Ange följande I bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (förbättring av resultatparametrarna).

4d3

Vetagro SpA

Preparat av skyddad citronsyra, sorbinsyra,

tymol och vanillin

Tillsatsens sammansättning

Preparat av skyddade mikropärlor innehållande citronsyra, sorbinsyra, tymol och vanillin med minst följande:

Citronsyra: 25 g/100 g

Tymol: 1,7 g/100 g

Sorbinsyra: 16,7 g/100 g

Vanillin: 1 g/100 g

Slaktkycklingar

Kycklingar som föds upp till värphöns

Alla mindre vanligt förekommande fågelarter avsedda för slakt och alla mindre vanligt förekommande fågelarter som föds upp till värphöns

–

200

–

1.

Ange följande I bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | I bruksanvisningen ska följande ingå: ”Den totala högsta halten av de olika källorna av citronsyra och sorbinsyra i helfoder får inte överskridas.” |
| --- | --- |

2.

I bruksanvisningen ska följande ingå: ”Den totala högsta halten av de olika källorna av citronsyra och sorbinsyra i helfoder får inte överskridas.”

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning: irriterande för hud och ögon och hudsensibiliserande. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning: irriterande för hud och ögon och hudsensibiliserande. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

6.1.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Citronsyra: C6H8O7 (renhet ≥ 99,5 %)

2-hydroxi-1,2,3-propantrikarboxylsyra, CAS-nr 77-92-9, vattenfri

Sorbinsyra C6H8O2 (renhet ≥ 99,5 %)

2,4-hexadiensyra, CAS-nr 110-44-1

Tymol (renhet ≥ 98 %)

5-metyl-2-(1-metyletyl)fenol, CAS-nr 89-83-8

Vanillin (renhet ≥ 99,5 %)

4-hydroxi-3-metoxibensaldehyd, CAS-nr 121-33-5

Alla (avvanda) svinarter

1 000

Analysmetod
   (1)

Bestämning av sorbinsyra och tymol i fodertillsatsen, förblandningar och foder:

| — | Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med ultraviolett/diod array-detektion (RP-HPLC-UV/DAD) |
| --- | --- |

—

Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med ultraviolett/diod array-detektion (RP-HPLC-UV/DAD)

Bestämning av citronsyra i tillsatsen och förblandningar:

| — | Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med ultraviolett/diod array-detektion (RP-HPLC-UV/DAD) |
| --- | --- |

—

Omvänd fas-HPLC (vätskekromatografi) med ultraviolett/diod array-detektion (RP-HPLC-UV/DAD)

Bestämning av citronsyra i foder:

| — | Enzymatisk bestämning av halten citronsyra – NADH-spektrometrisk metod (NADH är en reducerad form av nikotinamidadenindinukleotid). |
| --- | --- |

—

Enzymatisk bestämning av halten citronsyra – NADH-spektrometrisk metod (NADH är en reducerad form av nikotinamidadenindinukleotid).

–

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2120

av den 16 december 2020

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1964 vad gäller godkännande av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden eller ändring av dem. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden eller ändring av dem.

| (2) | Användningen av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats godkändes för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 (2). |
| --- | --- |

(2)

Användningen av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats godkändes för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) skulle yttra sig om huruvida godkännandet av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats fortfarande uppfyller villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003, med tanke på att villkoren för godkännandet ändrats. Ändringen avser det gällande godkännandet för användning av tillsatsen som klumpförebyggande medel i kompletteringsfoder. Begäran åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) skulle yttra sig om huruvida godkännandet av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats fortfarande uppfyller villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003, med tanke på att villkoren för godkännandet ändrats. Ändringen avser det gällande godkännandet för användning av tillsatsen som klumpförebyggande medel i kompletteringsfoder. Begäran åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter.

| (4) | Myndigheten konstaterade i sina yttranden av den 30 oktober 2014 (3), 10 september 2015 (4) och 20 mars 2020 (5) att den föreslagna ändringen av villkoren för godkännande av preparatet av montmorillonit-illit inte ändrar de tidigare slutsatserna att tillsatsen inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Den konstaterade också att damm som bildats under normal hantering av tillsatsen kan exponera användarnas alla luftvägar för skadliga ämnen (kristallin kiseldioxid) för vilka inga säkra exponeringshalter har identifierats och att ämnet, i brist på uppgifter om effekterna på hud och ögon, måste betraktas som irriterande för hud och ögon och som potentiellt hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är effektiv som klumpförebyggande medel. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporten om analysmetoderna för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten konstaterade i sina yttranden av den 30 oktober 2014 (3), 10 september 2015 (4) och 20 mars 2020 (5) att den föreslagna ändringen av villkoren för godkännande av preparatet av montmorillonit-illit inte ändrar de tidigare slutsatserna att tillsatsen inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Den konstaterade också att damm som bildats under normal hantering av tillsatsen kan exponera användarnas alla luftvägar för skadliga ämnen (kristallin kiseldioxid) för vilka inga säkra exponeringshalter har identifierats och att ämnet, i brist på uppgifter om effekterna på hud och ögon, måste betraktas som irriterande för hud och ögon och som potentiellt hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är effektiv som klumpförebyggande medel. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporten om analysmetoderna för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av den föreslagna ändringen av godkännandet visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av den föreslagna ändringen av godkännandet visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda.

| (6) | Genomförandeförordning (EU) 2016/1964 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandeförordning (EU) 2016/1964 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2016/1964 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 av den 9 november 2016 om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats för mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin och av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats för alla djurarter (EUT L 303, 10.11.2016, s. 7).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 12(2014):11, artikelnr 3904.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):9, artikelnr 4237.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6095.

5

EFSA Journal

---

BILAGA

I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2016/1964 ska uppgifterna om tillsatsen montmorillonit-illit med identifieringsnummer 1g557 ersättas med följande:

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: bindemedel. |
| ”1g557 | Montmorillonit-illit | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av blandskiktsmineral av montmorillonit-illit: skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorillonit-illit (svällbart)
  ≥ 30 % illit/muskovit
  ≤ 15 % kaolinit (ej svällbart)
  Kvarts ≤ 20 %
  Järn (strukturellt) 3,6 % (genomsnitt)
  Fri från asbest | Alla djurarter | – | 10 000 | 20 000 | 1. | I bruksanvisningen ska följande anges:






  — | ”Ska inte användas oralt tillsammans med makrolider”. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: bindemedel.

”1g557

Montmorillonit-illit

Tillsatsens sammansättning

Preparat av blandskiktsmineral av montmorillonit-illit: skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorillonit-illit (svällbart)

≥ 30 % illit/muskovit

≤ 15 % kaolinit (ej svällbart)

Kvarts ≤ 20 %

Järn (strukturellt) 3,6 % (genomsnitt)

Fri från asbest

Alla djurarter

–

10 000

20 000

1.

I bruksanvisningen ska följande anges:

—

”Ska inte användas oralt tillsammans med makrolider”.

| — | För fjäderfä: ”Ska inte användas tillsammans med robenidin”. |
| --- | --- |

—

För fjäderfä: ”Ska inte användas tillsammans med robenidin”.

| 2. | För fjäderfä: Användning oralt tillsammans med andra koccidiostatika än robenidin är kontraindicerad vid en montmorillonit-illithalt på över 10 000 mg/kg helfoder. |
| --- | --- |

2.

För fjäderfä: Användning oralt tillsammans med andra koccidiostatika än robenidin är kontraindicerad vid en montmorillonit-illithalt på över 10 000 mg/kg helfoder.

| 3. | Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen montmorillonit-illit är rik på (inert) järn”. |
| --- | --- |

3.

Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen montmorillonit-illit är rik på (inert) järn”.

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

| 5. | Den totala mängden av montmorillonit-illit från olika källor i helfoder får inte överstiga den högsta tillåtna halten på 20 000 mg/kg helfoder. |
| --- | --- |

5.

Den totala mängden av montmorillonit-illit från olika källor i helfoder får inte överstiga den högsta tillåtna halten på 20 000 mg/kg helfoder.

30 november 2026”

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten i fodertillsats:

| — | Röntgendiffraktion (XRD) |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion (XRD)

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: klumpförebyggande medel. |
| ”1g557 | Montmorillonit-illit | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av blandskiktsmineral av montmorillonit-illit: skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorillonit-illit (svällbart)
  ≥ 30 % illit/muskovit
  ≤ 15 % kaolinit (ej svällbart)
  Kvarts ≤ 20 %
  Järn (strukturellt) 3,6 % (genomsnitt)
  Fri från asbest | Alla djurarter | – | – | 20 000 | 1. | I bruksanvisningen ska följande anges:






  — | ”Ska inte användas oralt tillsammans med makrolider”. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: klumpförebyggande medel.

”1g557

Montmorillonit-illit

Tillsatsens sammansättning

Preparat av blandskiktsmineral av montmorillonit-illit: skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Skiktsilikater (fyllosilikater) ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorillonit-illit (svällbart)

≥ 30 % illit/muskovit

≤ 15 % kaolinit (ej svällbart)

Kvarts ≤ 20 %

Järn (strukturellt) 3,6 % (genomsnitt)

Fri från asbest

Alla djurarter

–

–

20 000

1.

I bruksanvisningen ska följande anges:

—

”Ska inte användas oralt tillsammans med makrolider”.

| — | För fjäderfä: ”Ska inte användas tillsammans med robenidin”. |
| --- | --- |

—

För fjäderfä: ”Ska inte användas tillsammans med robenidin”.

| 2. | Tillsatsen ska användas med en lägsta halt på






  — | 10 000 mg/kg när den används som klimpförebyggande medel direkt i kompletteringsfoder, |
| --- | --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas med en lägsta halt på

—

10 000 mg/kg när den används som klimpförebyggande medel direkt i kompletteringsfoder,

| — | 20 000 mg/kg när den används som klimpförebyggande medel i helfoder. |
| --- | --- |

—

20 000 mg/kg när den används som klimpförebyggande medel i helfoder.

| 3. | För fjäderfä: Användning oralt tillsammans med andra koccidiostatika än robenidin är kontraindicerad. |
| --- | --- |

3.

För fjäderfä: Användning oralt tillsammans med andra koccidiostatika än robenidin är kontraindicerad.

| 4. | Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen montmorillonit-illit är rik på (inert) järn”. |
| --- | --- |

4.

Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen montmorillonit-illit är rik på (inert) järn”.

| 5. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

5.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

| 6. | Den totala mängden av montmorillonit-illit från olika källor i helfoder får inte överstiga den högsta tillåtna halten på 20 000 mg/kg helfoder. |
| --- | --- |

6.

Den totala mängden av montmorillonit-illit från olika källor i helfoder får inte överstiga den högsta tillåtna halten på 20 000 mg/kg helfoder.

30 november 2026”

Analysmetod
   (2)

Bestämning av halten i fodertillsats:

| — | Röntgendiffraktion (XRD) |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion (XRD)

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

1

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

2

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2121

av den 16 december 2020

om godkännande av ett preparat av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | Tre ansökningar om godkännande av ett preparat av 6-fytas har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Tre ansökningar om godkännande av ett preparat av 6-fytas har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökningarna gäller godkännande av ett preparat av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökningarna gäller godkännande av ett preparat av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 som fodertillsats för alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 7 maj 2020 (2), 25 maj 2020 (3) och den 1 juli 2020 (4) att preparatet av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på hälsan hos någon fjäderfäart, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion, på konsumenters säkerhet och på miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen bör betraktas som irriterande för ögon och potentiellt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade att tillsatsen är effektiv som zooteknisk tillsats genom att den förbättrar fodrets smältbarhet hos alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 7 maj 2020 (2), 25 maj 2020 (3) och den 1 juli 2020 (4) att preparatet av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på hälsan hos någon fjäderfäart, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion, på konsumenters säkerhet och på miljön. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen bör betraktas som irriterande för ögon och potentiellt hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade att tillsatsen är effektiv som zooteknisk tillsats genom att den förbättrar fodrets smältbarhet hos alla fjäderfäarter, burfåglar, smågrisar, slaktsvin, suggor och mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av 6-fytas framställt av Komagataella phaffii DSM 32854 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6141.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):6, artikelnr 6161.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):7, artikelnr 6204.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel. |
| 4a32 | Huvepharma EOOD | 6-fytas (EC 3.1.3.26) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella phaffii DSM 32854. Minsta aktivitet:
  5 000 FTU (1)/g i granulatform
  5 000 FTU/g i kapselform
  5 000 FTU/g i flytande form | — | Alla fågelarter |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel.

4a32

Huvepharma EOOD

6-fytas (EC 3.1.3.26)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella phaffii DSM 32854. Minsta aktivitet:

5 000 FTU (1)/g i granulatform

5 000 FTU/g i kapselform

5 000 FTU/g i flytande form

—

Alla fågelarter

| — | Burfåglar |
| --- | --- |

—

Burfåglar

| — | Smågrisar |
| --- | --- |

—

Smågrisar

| — | Slaktsvin |
| --- | --- |

—

Slaktsvin

| — | Suggor |
| --- | --- |

—

Suggor

| — | Mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion |
| --- | --- |

—

Mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt eller reproduktion

–

250 FTU

–

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med skyddsutrustning, inklusive andningsskydd ögon- och hudskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med skyddsutrustning, inklusive andningsskydd ögon- och hudskydd.

6.1.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt genom fermentering med Komagataella phaffii DSM 32854

Analysmetod
   (2)

Bestämning av fytasaktivitet i fodertillsatsen:

| — | Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – VDLUFA 27.1.4. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – VDLUFA 27.1.4.

| — | Bestämning av fytasaktivitet i förblandningar: |
| --- | --- |

—

Bestämning av fytasaktivitet i förblandningar:

| — | Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – VDLUFA 27.1.3. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – VDLUFA 27.1.3.

| — | Bestämning av fytasaktivitet i foderråvaror och foderblandningar: |
| --- | --- |

—

Bestämning av fytasaktivitet i foderråvaror och foderblandningar:

| — | Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod baserad på fytas enzymreaktion med fytat – EN ISO 30024.

---

(1)  1 FTU motsvarar den mängd enzym som per minut frisätter 1 mikromol oorganiskt fosfat från natriumfytat vid reaktionsbetingelserna pH 5,5 och 37 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2122

av den 16 december 2020

om beviljande av obegränsat tullfritt tillträde till unionen för 2021 för vissa varor med ursprung i Norge vilka framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (1), särskilt artikel 16.1 a,

med beaktande av rådets beslut 2004/859/EG av den 25 oktober 2004 om ingående av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (2), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | I protokoll 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge av den 14 maj 1973 (3) (nedan kallat det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge) och i protokoll 3 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) (4), ändrat genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 140/2001 av den 23 november 2001 om ändring av protokoll 2 och 3 till EES-avtalet om bearbetade och andra jordbruksprodukter (5), fastställs handelsordningen mellan unionen och Konungariket Norge när det gäller vissa jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(1)

I protokoll 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge av den 14 maj 1973 (3) (nedan kallat det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge) och i protokoll 3 till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) (4), ändrat genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 140/2001 av den 23 november 2001 om ändring av protokoll 2 och 3 till EES-avtalet om bearbetade och andra jordbruksprodukter (5), fastställs handelsordningen mellan unionen och Konungariket Norge när det gäller vissa jordbruksprodukter och bearbetade jordbruksprodukter.

3

det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge

EES-avtalet

4

5

| (2) | I protokoll 3 till EES-avtalet föreskrivs en nolltullsats för vatten med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, som klassificeras enligt KN-nummer 2202 10 00, och andra alkoholfria drycker, inte innehållande produkter enligt nr 0401–0404 eller fett av produkter enligt nr 0401–0404, vilka klassificeras enligt KN-nummer 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

I protokoll 3 till EES-avtalet föreskrivs en nolltullsats för vatten med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, som klassificeras enligt KN-nummer 2202 10 00, och andra alkoholfria drycker, inte innehållande produkter enligt nr 0401–0404 eller fett av produkter enligt nr 0401–0404, vilka klassificeras enligt KN-nummer 2202 90 10.

| (3) | Sedan den 1 januari 2017 har KN-nummer 2202 90 ersatts med KN-nummer 2202 91 00 och 2202 99. Denna förordning bör därför omfatta produkter enligt KN-nummer 2202 10 00, ex 2202 91 00 och ex 2202 99. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 2017 har KN-nummer 2202 90 ersatts med KN-nummer 2202 91 00 och 2202 99. Denna förordning bör därför omfatta produkter enligt KN-nummer 2202 10 00, ex 2202 91 00 och ex 2202 99.

| (4) | Genom avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (6) (nedan kallat avtalet genom skriftväxling) upphävs tillfälligt den tullfria ordningen enligt protokoll 2 för varor som klassificeras enligt KN-nummer 2202 10 00 (vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne) och ex 2202 90 10 (andra alkoholfria drycker innehållande socker), som ersatts med KN-nummer 2202 10 00, ex 2202 91 00 och ex 2202 99. I enlighet med avtalet genom skriftväxling tillåts tullfri import av dessa varor med ursprung i Norge endast inom gränserna för en tullfri kvot. Tull måste erläggas för import som överstiger denna tullfria kvot. |
| --- | --- |

(4)

Genom avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (6) (nedan kallat avtalet genom skriftväxling) upphävs tillfälligt den tullfria ordningen enligt protokoll 2 för varor som klassificeras enligt KN-nummer 2202 10 00 (vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne) och ex 2202 90 10 (andra alkoholfria drycker innehållande socker), som ersatts med KN-nummer 2202 10 00, ex 2202 91 00 och ex 2202 99. I enlighet med avtalet genom skriftväxling tillåts tullfri import av dessa varor med ursprung i Norge endast inom gränserna för en tullfri kvot. Tull måste erläggas för import som överstiger denna tullfria kvot.

6

avtalet genom skriftväxling

| (5) | I enlighet med avtalet genom skriftväxling medges dessutom de berörda produkterna obegränsat tullfritt tillträde till unionen om tullkvoten inte har förbrukats senast den 31 oktober det föregående året. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med avtalet genom skriftväxling medges dessutom de berörda produkterna obegränsat tullfritt tillträde till unionen om tullkvoten inte har förbrukats senast den 31 oktober det föregående året.

| (6) | Enligt de uppgifter som lämnats till kommissionen hade den årliga kvot för 2020 som öppnades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2154 (7) för de berörda produkterna inte förbrukats den 31 oktober 2020. Därför bör obegränsat tullfritt tillträde till unionen beviljas för de berörda produkterna under perioden 1 januari–31 december 2021. |
| --- | --- |

(6)

Enligt de uppgifter som lämnats till kommissionen hade den årliga kvot för 2020 som öppnades genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2154 (7) för de berörda produkterna inte förbrukats den 31 oktober 2020. Därför bör obegränsat tullfritt tillträde till unionen beviljas för de berörda produkterna under perioden 1 januari–31 december 2021.

7

| (7) | Det tillfälliga upphävandet av den tullfria ordningen enligt protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge bör därför inte tillämpas för år 2021. |
| --- | --- |

(7)

Det tillfälliga upphävandet av den tullfria ordningen enligt protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge bör därför inte tillämpas för år 2021.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för övergripande frågor rörande handeln med bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för övergripande frågor rörande handeln med bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Under perioden 1 januari–31 december 2021 ska de varor med ursprung i Norge som förtecknas i bilagan beviljas obegränsat tullfritt tillträde till unionen.

2.   Ursprungsreglerna i protokoll 3 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge ska gälla för de varor som förtecknas i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 370, 17.12.2004, s. 70.

2

(3)  
  EGT L 171, 27.6.1973, s. 2.

3

(4)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

4

(5)  
  EGT L 22, 24.1.2002, s. 34.

5

(6)  
  EUT L 370, 17.12.2004, s. 72.

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2154 av den 16 december 2019 om öppnande för år 2020 av en tullkvot för import till unionen av vissa varor med ursprung i Norge vilka framställs genom bearbetning av de jordbruksprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 (EUT L 327, 17.12.2019, s. 66).

7

---

BILAGA

Varor med ursprung i Norge som ska beviljas obegränsat tullfritt tillträde till unionen under perioden 1 januari–31 december 2021

| Löpnummer | KN-nummer | Taric-nummer | Varuslag |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne |

Löpnummer

KN-nummer

Taric-nummer

Varuslag

09.0709

2202 10 00

—

Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne

ex 2202 91 00

10

| — | Alkoholfri öl innehållande socker |
| --- | --- |

—

Alkoholfri öl innehållande socker

ex 2202 99 11

11

19

| — | Sojabaserade drycker med ett proteininnehåll på minst 2,8 viktprocent, innehållande socker (sackaros eller invertsocker) |
| --- | --- |

—

Sojabaserade drycker med ett proteininnehåll på minst 2,8 viktprocent, innehållande socker (sackaros eller invertsocker)

ex 2202 99 15

11

19

| — | Sojabaserade drycker med ett proteininnehåll på mindre än 2,8 viktprocent; drycker baserade på nötter enligt kapitel 8 i Gemensamma tulltaxan, spannmål enligt kapitel 10 i Gemensamma tulltaxan eller frön enligt kapitel 12 i Gemensamma tulltaxan, innehållande socker (sackaros eller invertsocker) |
| --- | --- |

—

Sojabaserade drycker med ett proteininnehåll på mindre än 2,8 viktprocent; drycker baserade på nötter enligt kapitel 8 i Gemensamma tulltaxan, spannmål enligt kapitel 10 i Gemensamma tulltaxan eller frön enligt kapitel 12 i Gemensamma tulltaxan, innehållande socker (sackaros eller invertsocker)

ex 2202 99 19

11

19

| — | Andra alkoholfria drycker, inte innehållande produkter enligt nr 0401 –0404 eller fett av produkter enligt nr 0401 –0404 , innehållande socker (sackaros eller invertsocker) |
| --- | --- |

—

Andra alkoholfria drycker, inte innehållande produkter enligt nr 0401 –0404 eller fett av produkter enligt nr 0401 –0404 , innehållande socker (sackaros eller invertsocker)

---

BESLUT

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/2123

av den 11 november 2020

om att bevilja Förbundsrepubliken Tyskland och Konungariket Danmark ett undantag för den kombinerade nätlösningen Kriegers Flak i enlighet med artikel 64 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943

[delgivet med nr C(2020) 7948]

(Endast de danska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (1) (nedan kallad elförordningen), särskilt artikel 64,

efter att ha informerat medlemsstaterna om ansökan, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 1 juli 2020 lämnade de danska och tyska myndigheterna in en begäran till Europeiska kommissionen om undantag för den kombinerade nätlösningen Kriegers Flak (nedan kallad KF) i enlighet med artikel 64 i elförordningen. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 juli 2020 lämnade de danska och tyska myndigheterna in en begäran till Europeiska kommissionen om undantag för den kombinerade nätlösningen Kriegers Flak (nedan kallad KF) i enlighet med artikel 64 i elförordningen.

KF

| (2) | Den 7 juli offentliggjorde kommissionen begäran om undantag på sin webbplats (2) och uppmanade medlemsstaterna och berörda parter att lämna synpunkter till och med den 31 augusti 2020. Vid mötet i rådets arbetsgrupp för energi den 13 juli 2020 informerades medlemsstaterna också om att en begäran om undantag hade lämnats in och att synpunkter kunde lämnas. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 juli offentliggjorde kommissionen begäran om undantag på sin webbplats (2) och uppmanade medlemsstaterna och berörda parter att lämna synpunkter till och med den 31 augusti 2020. Vid mötet i rådets arbetsgrupp för energi den 13 juli 2020 informerades medlemsstaterna också om att en begäran om undantag hade lämnats in och att synpunkter kunde lämnas.

2

2.   DEN KOMBINERADE NÄTLÖSNINGEN KRIEGERS FLAK

DEN KOMBINERADE NÄTLÖSNINGEN KRIEGERS FLAK

| (3) | Kriegers Flak som geografiskt område avser ett rev i Östersjön som omfattar en del av de ekonomiska zonerna i Danmark, Tyskland och Sverige. Revet skapar relativt grunda vatten och 2007 var Danmark, Tyskland och Sverige intresserade av att utveckla vindkraftparker i området. Inledningsvis bedömde de systemansvariga för överföringssystemen från alla tre medlemsstaterna möjligheten att skapa ett gemensamt projekt som kopplar samman utvecklingen i området. Från och med 2010 drevs projektet att bygga en vindkraftpark som är ansluten till två länder (ett så kallat hybridprojekt) endast av de danska och tyska systemansvariga. |
| --- | --- |

(3)

Kriegers Flak som geografiskt område avser ett rev i Östersjön som omfattar en del av de ekonomiska zonerna i Danmark, Tyskland och Sverige. Revet skapar relativt grunda vatten och 2007 var Danmark, Tyskland och Sverige intresserade av att utveckla vindkraftparker i området. Inledningsvis bedömde de systemansvariga för överföringssystemen från alla tre medlemsstaterna möjligheten att skapa ett gemensamt projekt som kopplar samman utvecklingen i området. Från och med 2010 drevs projektet att bygga en vindkraftpark som är ansluten till två länder (ett så kallat hybridprojekt) endast av de danska och tyska systemansvariga.

| (4) | Enligt ansökan om undantag var huvudsyftet med att utforma KF som ett hybridprojekt att öka användningen av anslutningarna mellan vindkraftparkerna och deras respektive landbaserade nät genom att göra anslutningarnas kapacitet tillgänglig för handel mellan elområden när den inte var helt nödvändig för transport av el från vindkraftparkerna till land. |
| --- | --- |

(4)

Enligt ansökan om undantag var huvudsyftet med att utforma KF som ett hybridprojekt att öka användningen av anslutningarna mellan vindkraftparkerna och deras respektive landbaserade nät genom att göra anslutningarnas kapacitet tillgänglig för handel mellan elområden när den inte var helt nödvändig för transport av el från vindkraftparkerna till land.

| (5) | I slutet av 2010 undertecknade Energinet.dk (den danska systemansvarige för överföringssystemet) och 50Hertz (den tyska systemansvarige för överföringssystemet för detta område) ett bidragsavtal om ett bidrag på 150 miljoner euro från det europeiska energiprogrammet för återhämtning (EEPR). År 2013 ingick KF också i den första förteckningen över projekt av gemensamt intresse som bifogats kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 (3). KF som koncept, inklusive den planerade hanteringen av elflöden vid överbelastning (nedan kallat hantering av överbelastning), har varit föremål för intensiva diskussioner med berörda nationella energitillsynsmyndigheter och har också beskrivits i kontakterna med Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

I slutet av 2010 undertecknade Energinet.dk (den danska systemansvarige för överföringssystemet) och 50Hertz (den tyska systemansvarige för överföringssystemet för detta område) ett bidragsavtal om ett bidrag på 150 miljoner euro från det europeiska energiprogrammet för återhämtning (EEPR). År 2013 ingick KF också i den första förteckningen över projekt av gemensamt intresse som bifogats kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 (3). KF som koncept, inklusive den planerade hanteringen av elflöden vid överbelastning (nedan kallat hantering av överbelastning), har varit föremål för intensiva diskussioner med berörda nationella energitillsynsmyndigheter och har också beskrivits i kontakterna med Europeiska kommissionen.

3

hantering av överbelastning

| (6) | KF som ett bredare projekt omfattar följande delar (se även figur 1 nedan):






  a) | Vindkraftparkerna Baltic 1 och Baltic 2, som båda ligger i tyska områden i Östersjön. Baltic 1 togs i drift 2011 och har en kapacitet på 48 MW. Baltic 2 togs i drift 2015 och har en kapacitet på 288 MW. |
| --- | --- | --- |

(6)

KF som ett bredare projekt omfattar följande delar (se även figur 1 nedan):

a)

Vindkraftparkerna Baltic 1 och Baltic 2, som båda ligger i tyska områden i Östersjön. Baltic 1 togs i drift 2011 och har en kapacitet på 48 MW. Baltic 2 togs i drift 2015 och har en kapacitet på 288 MW.

| b) | Vindkraftparken Kriegers Flak i danska områden i Östersjön. Vindkraftparken med en kapacitet på 600 MW planeras tas i drift 2022. |
| --- | --- |

b)

Vindkraftparken Kriegers Flak i danska områden i Östersjön. Vindkraftparken med en kapacitet på 600 MW planeras tas i drift 2022.

| c) | Nätanslutningen från de tyska vindkraftparkerna till den tyska kusten, med en kapacitet på ca 400 MW, för växelström och 150 kV spänning över en sträcka på 136 km, togs i drift 2011 respektive 2015. |
| --- | --- |

c)

Nätanslutningen från de tyska vindkraftparkerna till den tyska kusten, med en kapacitet på ca 400 MW, för växelström och 150 kV spänning över en sträcka på 136 km, togs i drift 2011 respektive 2015.

| d) | Nätanslutningen från den danska vindkraftparken till Danmarks kust (i elområdet Danmark 2), med en kapacitet på 680 MW, med växelström på 220 kV spänning över en sträcka på 77–80 km, togs i drift 2019. |
| --- | --- |

d)

Nätanslutningen från den danska vindkraftparken till Danmarks kust (i elområdet Danmark 2), med en kapacitet på 680 MW, med växelström på 220 kV spänning över en sträcka på 77–80 km, togs i drift 2019.

| e) | En back to back-omriktarstation i Bentwisch, Tyskland förbinder synkronområdena i Norden och kontinenten asynkront. |
| --- | --- |

e)

En back to back-omriktarstation i Bentwisch, Tyskland förbinder synkronområdena i Norden och kontinenten asynkront.

| f) | Två högspänningskablar för växelström förbinder vindkraftparkerna Kriegers Flak och Baltic 2, med en kapacitet på 400 MW över en sträcka på 24,5 km. |
| --- | --- |

f)

Två högspänningskablar för växelström förbinder vindkraftparkerna Kriegers Flak och Baltic 2, med en kapacitet på 400 MW över en sträcka på 24,5 km.

| g) | För att koppla samman Kriegers Flak- och Baltic 2-plattformarna var det nödvändigt att bygga ut båda plattformarna. |
| --- | --- |

g)

För att koppla samman Kriegers Flak- och Baltic 2-plattformarna var det nödvändigt att bygga ut båda plattformarna.

| h) | En central styrenhet för driften av sammanlänkningen (nedan kallad MIO, Master Controller for Interconnector Operation). MIO styr flödet genom omriktarstationen i realtid, utlöser motköp om en överbelastning uppstår på grund av vindkraftsproduktion som är högre än beräknat, utlöser inskränkning av de havsbaserade vindkraftparkerna när så krävs som en sista utväg och anpassar börvärden för spänning och reaktiv effekt vid back to back-stationen för att säkerställa spänningsstabilitet. Den ger också prognoser, per timme, över den återstående överföringskapacitet som ska tillhandahållas marknaden. |
| --- | --- |

h)

En central styrenhet för driften av sammanlänkningen (nedan kallad MIO, Master Controller for Interconnector Operation). MIO styr flödet genom omriktarstationen i realtid, utlöser motköp om en överbelastning uppstår på grund av vindkraftsproduktion som är högre än beräknat, utlöser inskränkning av de havsbaserade vindkraftparkerna när så krävs som en sista utväg och anpassar börvärden för spänning och reaktiv effekt vid back to back-stationen för att säkerställa spänningsstabilitet. Den ger också prognoser, per timme, över den återstående överföringskapacitet som ska tillhandahållas marknaden.

MIO, Master Controller for Interconnector Operation

| (7) | Av ovanstående tillgångar betraktas inte vindkraftparkerna formellt som en del av KF-projektet (som därför anses vara begränsat till överföringsnätets tillgångar c–h i begäran om undantag). |
| --- | --- |

(7)

Av ovanstående tillgångar betraktas inte vindkraftparkerna formellt som en del av KF-projektet (som därför anses vara begränsat till överföringsnätets tillgångar c–h i begäran om undantag).

Image 1

| (8) | Dessutom är endast tillgångarna e–h direkt kopplade till ”sammanslagning” av de nationella näten. Endast dessa tillgångar (markerade som ”KF CGS Asset
  s” i figurerna 1 och 2) medfinansierades därför med EU-medel. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom är endast tillgångarna e–h direkt kopplade till ”sammanslagning” av de nationella näten. Endast dessa tillgångar (markerade som ”KF CGS Asset
  s” i figurerna 1 och 2) medfinansierades därför med EU-medel.

KF CGS Asset

s

Image 2

3.   DE BEGÄRDA UNDANTAGEN

DE BEGÄRDA UNDANTAGEN

| (9) | De begärda undantagen syftar alla till att tilldela KF-systemets kapacitet vid elområdesgränsen mellan Danmark 2 (DK2) och elområdena Tyskland-Luxemburg (DE-LU), med prioritering av de havsbaserade vindkraftparker som är direkt anslutna till KF-systemet. |
| --- | --- |

(9)

De begärda undantagen syftar alla till att tilldela KF-systemets kapacitet vid elområdesgränsen mellan Danmark 2 (DK2) och elområdena Tyskland-Luxemburg (DE-LU), med prioritering av de havsbaserade vindkraftparker som är direkt anslutna till KF-systemet.

| (10) | Sökandena begär undantag för KF-systemet från ett antal krav som beskrivs nedan, samtliga avseende minsta tillgängliga kapacitet för handel enligt artikel 16.8 i elförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Sökandena begär undantag för KF-systemet från ett antal krav som beskrivs nedan, samtliga avseende minsta tillgängliga kapacitet för handel enligt artikel 16.8 i elförordningen.

3.1   Artikel 16.8 i elförordningen

Artikel 16.8 i elförordningen

| (11) | I artikel 16.8 i elförordningen fastställs att systemansvariga för överföringssystem inte får begränsa den mängd sammanlänkningskapacitet som ska göras tillgänglig för marknadsaktörer för att lösa överbelastning inom sitt eget elområde eller som ett sätt att hantera flöden som är en följd av interna transaktioner inom elområden. Denna punkt ska anses vara uppfylld om det för gränser som använder en samordnad metod med nettoöverföringskapacitet, minst 70 % av överföringskapaciteten med beaktande av gränser för driftssäkerhet och efter avdrag för oförutsedda händelser, fastställda i enlighet med riktlinjerna för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, är tillgänglig för handel mellan elområden. De tyska och danska myndigheterna begär att denna minimiprocentsats inte ska tillämpas på den totala överföringskapacitet, med hänsyn tagen till gränserna för driftsäkerhet efter avdrag för oförutsedda händelser. I stället bör den endast tillämpas på den återstående kapaciteten efter det att all kapacitet som förväntas krävas för överföringen av produktionen från de vindkraftparker som är anslutna till KF-systemet till land har dragits av (nedan kallad restkapacitet). |
| --- | --- |

(11)

I artikel 16.8 i elförordningen fastställs att systemansvariga för överföringssystem inte får begränsa den mängd sammanlänkningskapacitet som ska göras tillgänglig för marknadsaktörer för att lösa överbelastning inom sitt eget elområde eller som ett sätt att hantera flöden som är en följd av interna transaktioner inom elområden. Denna punkt ska anses vara uppfylld om det för gränser som använder en samordnad metod med nettoöverföringskapacitet, minst 70 % av överföringskapaciteten med beaktande av gränser för driftssäkerhet och efter avdrag för oförutsedda händelser, fastställda i enlighet med riktlinjerna för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, är tillgänglig för handel mellan elområden. De tyska och danska myndigheterna begär att denna minimiprocentsats inte ska tillämpas på den totala överföringskapacitet, med hänsyn tagen till gränserna för driftsäkerhet efter avdrag för oförutsedda händelser. I stället bör den endast tillämpas på den återstående kapaciteten efter det att all kapacitet som förväntas krävas för överföringen av produktionen från de vindkraftparker som är anslutna till KF-systemet till land har dragits av (nedan kallad restkapacitet).

restkapacitet

| (12) | Med en överföringskapacitet på 400 MW varav 320 MW behövs för att transportera vindkraftsel till land, ska enligt begäran om undantag endast 80 MW omfattas av kraven i artikel 16.8. Om minst 70 % av de 80 MW skulle ställas till förfogande för handel mellan elområden bör detta, enligt de tyska och danska myndigheterna, följaktligen anses vara tillräckligt för att uppfylla kraven i artikel 16.8 i elförordningen. Den kapacitet som dras av från den totala kapaciteten före beräkningen av den minimikapacitet som görs tillgänglig för handel under tidsramen för dagen före-marknaden ska baseras på de båda systemansvarigas prognoser för vindkraftproduktion i dagen före-fasen. Outnyttjad kapacitet efter kapacitetstilldelningen för nästkommande dygn ska göras tillgänglig på intradagsmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

Med en överföringskapacitet på 400 MW varav 320 MW behövs för att transportera vindkraftsel till land, ska enligt begäran om undantag endast 80 MW omfattas av kraven i artikel 16.8. Om minst 70 % av de 80 MW skulle ställas till förfogande för handel mellan elområden bör detta, enligt de tyska och danska myndigheterna, följaktligen anses vara tillräckligt för att uppfylla kraven i artikel 16.8 i elförordningen. Den kapacitet som dras av från den totala kapaciteten före beräkningen av den minimikapacitet som görs tillgänglig för handel under tidsramen för dagen före-marknaden ska baseras på de båda systemansvarigas prognoser för vindkraftproduktion i dagen före-fasen. Outnyttjad kapacitet efter kapacitetstilldelningen för nästkommande dygn ska göras tillgänglig på intradagsmarknaden.

| (13) | Det bör noteras att denna metod, såsom beskrivs i begäran, för närvarande ingår i kapacitetsberäkningsmetoden för kapacitetsberäkningsregionen Hansa för dagen före- och intradagstidsramarna. Kapacitetsberäkningsregionen Hansa omfattar projektet Kriegers Flak. De nationella tillsynsmyndigheterna i Hansa-regionen kom överens om metoden för kapacitetsberäkning i Hansa-regionen den 16 december 2018. Regionens behöriga nationella tillsynsmyndigheter kunde då inte enas om kapacitetsberäkningsmetoden i kapacitetsberäkningsregionen Hansa för tidsramen för förhandstilldelning och en uppdaterad metod för dagen före- och intradagstidsramarna, särskilt eftersom det inte kunde nås någon överenskommelse om metoden för kapacitetsberäkning för sammanlänkningen Kriegers Flak. Tidsfristen för att nå en överenskommelse förlängdes därför i förhoppning om att få klarhet genom det nuvarande undantagsförfarandet (4). |
| --- | --- |

(13)

Det bör noteras att denna metod, såsom beskrivs i begäran, för närvarande ingår i kapacitetsberäkningsmetoden för kapacitetsberäkningsregionen Hansa för dagen före- och intradagstidsramarna. Kapacitetsberäkningsregionen Hansa omfattar projektet Kriegers Flak. De nationella tillsynsmyndigheterna i Hansa-regionen kom överens om metoden för kapacitetsberäkning i Hansa-regionen den 16 december 2018. Regionens behöriga nationella tillsynsmyndigheter kunde då inte enas om kapacitetsberäkningsmetoden i kapacitetsberäkningsregionen Hansa för tidsramen för förhandstilldelning och en uppdaterad metod för dagen före- och intradagstidsramarna, särskilt eftersom det inte kunde nås någon överenskommelse om metoden för kapacitetsberäkning för sammanlänkningen Kriegers Flak. Tidsfristen för att nå en överenskommelse förlängdes därför i förhoppning om att få klarhet genom det nuvarande undantagsförfarandet (4).

4

3.2   Artiklarna 12, 14, 15 och 16 i elförordningen

Artiklarna 12, 14, 15 och 16 i elförordningen

| (14) | I artiklarna 12, 14, 15 och 16 i elförordningen hänvisas i flera fall till miniminivån av tillgänglig kapacitet enligt artikel 16.8. De tyska och danska myndigheterna begär ett undantag som innebär att den lägsta kapacitetsnivån i dessa artiklar återspeglar den miniminivå som beräknats ovan, dvs. 70 % av restkapaciteten. |
| --- | --- |

(14)

I artiklarna 12, 14, 15 och 16 i elförordningen hänvisas i flera fall till miniminivån av tillgänglig kapacitet enligt artikel 16.8. De tyska och danska myndigheterna begär ett undantag som innebär att den lägsta kapacitetsnivån i dessa artiklar återspeglar den miniminivå som beräknats ovan, dvs. 70 % av restkapaciteten.

| (15) | Kommissionen betraktar inte detta som separata begäran om undantag. Det är viktigt att notera att artikel 64.1 i elförordningen inte medger undantag från artikel 12 i elförordningen. I den mån ett undantag från artikel 16.8 leder till en annan beräkning av miniminivån av kapacitet ska dock alla hänvisningar till detta minimivärde i förordningen förstås som hänvisningar till det värde som anges i beslutet om undantag. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen betraktar inte detta som separata begäran om undantag. Det är viktigt att notera att artikel 64.1 i elförordningen inte medger undantag från artikel 12 i elförordningen. I den mån ett undantag från artikel 16.8 leder till en annan beräkning av miniminivån av kapacitet ska dock alla hänvisningar till detta minimivärde i förordningen förstås som hänvisningar till det värde som anges i beslutet om undantag.

3.3   Nätföreskrifter och riktlinjer

Nätföreskrifter och riktlinjer

| (16) | På grundval av begäran ska undantaget också beaktas i respektive kapacitetsberäkningsprocesser i enlighet med kommissionens förordning (EU) 2015/1222 (5) om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, kommissionens förordning (EU) 2016/1719 (6) om fastställande av riktlinjer för förhandstilldelning av kapacitet och kommissionens förordning (EU) 2017/2195 (7) om fastställande av riktlinjer för elbalansering. I den mån undantag begärs från de metoder som antas enligt dessa kommissionsförordningar, betraktas sådana ansökningar inte som separata begäran om undantag utan som tillägg till begäran om undantag från elförordningen. I den mån som en bestämmelse i elförordningen på grund av ett undantag inte är tillämplig, eller endast delvis är tillämplig, på ett projekt, är metoder som antagits enligt lagstiftning på lägre nivå som hänvisar till respektive bestämmelse i elförordningen eller som grundar sig på den inte heller tillämpliga. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av begäran ska undantaget också beaktas i respektive kapacitetsberäkningsprocesser i enlighet med kommissionens förordning (EU) 2015/1222 (5) om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning, kommissionens förordning (EU) 2016/1719 (6) om fastställande av riktlinjer för förhandstilldelning av kapacitet och kommissionens förordning (EU) 2017/2195 (7) om fastställande av riktlinjer för elbalansering. I den mån undantag begärs från de metoder som antas enligt dessa kommissionsförordningar, betraktas sådana ansökningar inte som separata begäran om undantag utan som tillägg till begäran om undantag från elförordningen. I den mån som en bestämmelse i elförordningen på grund av ett undantag inte är tillämplig, eller endast delvis är tillämplig, på ett projekt, är metoder som antagits enligt lagstiftning på lägre nivå som hänvisar till respektive bestämmelse i elförordningen eller som grundar sig på den inte heller tillämpliga.

5

6

7

| (17) | I begäran om undantag anges vidare att reserveringen av kapacitet på den långsiktiga marknaden ska baseras på den återstående kapaciteten efter avdrag för installerad vindkraftskapacitet. Reserveringen av kapacitet i de andra marknadstidsenheterna ska baseras på den återstående kapaciteten efter avdrag för den prognostiserade vindkraftinmatningen. I begäran anges att den inskränkning av havsbaserade vindkraftparker (vilket ska förstås som att endast avse vindkraftparkerna Baltic 1 och 2 och Kriegers Flak) som orsakas av reservation av gränsöverskridande kapacitet för handel mellan elområden ska undvikas i alla marknadstidsenheter, men kommissionen uppfattar att denna begäran är den avsedda följden av de andra begärda undantagen och den beskrivna metoden för beräkning och tilldelning av kapacitet, och inte en begäran om separata undantag. I begäran anges uttryckligen att tilldelad kapacitet bör vara fast, så att ingen tilldelad överföringskapacitet ska inskränkas för att förhindra inskränkning av havsbaserade vindkraftparker. |
| --- | --- |

(17)

I begäran om undantag anges vidare att reserveringen av kapacitet på den långsiktiga marknaden ska baseras på den återstående kapaciteten efter avdrag för installerad vindkraftskapacitet. Reserveringen av kapacitet i de andra marknadstidsenheterna ska baseras på den återstående kapaciteten efter avdrag för den prognostiserade vindkraftinmatningen. I begäran anges att den inskränkning av havsbaserade vindkraftparker (vilket ska förstås som att endast avse vindkraftparkerna Baltic 1 och 2 och Kriegers Flak) som orsakas av reservation av gränsöverskridande kapacitet för handel mellan elområden ska undvikas i alla marknadstidsenheter, men kommissionen uppfattar att denna begäran är den avsedda följden av de andra begärda undantagen och den beskrivna metoden för beräkning och tilldelning av kapacitet, och inte en begäran om separata undantag. I begäran anges uttryckligen att tilldelad kapacitet bör vara fast, så att ingen tilldelad överföringskapacitet ska inskränkas för att förhindra inskränkning av havsbaserade vindkraftparker.

3.4   Varaktighet för det begärda undantaget

Varaktighet för det begärda undantaget

| (18) | I begäran om undantag begärs att undantaget ska börja gälla i och med idrifttagandet av KF som förväntas ske under kvartal 3 2020 och gälla så länge vindkraftparkerna Baltic 1, Baltic 2 och Kriegers Flak är anslutna till KF. Den hänvisar senare till en tidsbegränsning ”så länge dessa havsbaserade vindkraftparker är i drift och anslutna till systemet”. |
| --- | --- |

(18)

I begäran om undantag begärs att undantaget ska börja gälla i och med idrifttagandet av KF som förväntas ske under kvartal 3 2020 och gälla så länge vindkraftparkerna Baltic 1, Baltic 2 och Kriegers Flak är anslutna till KF. Den hänvisar senare till en tidsbegränsning ”så länge dessa havsbaserade vindkraftparker är i drift och anslutna till systemet”.

| (19) | Kommissionen tolkning är att detta avser de vindkraftparker som redan finns eller, när det gäller vindkraftparken Kriegers Flak, som planeras tas i drift inom en nära framtid. För nya vindkraftparker, även som uppföljningsinvesteringar till de befintliga vindkraftparkerna, skulle den beräknade produktionen inte dras av från den totala överföringskapaciteten innan restkapaciteten beräknades. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen tolkning är att detta avser de vindkraftparker som redan finns eller, när det gäller vindkraftparken Kriegers Flak, som planeras tas i drift inom en nära framtid. För nya vindkraftparker, även som uppföljningsinvesteringar till de befintliga vindkraftparkerna, skulle den beräknade produktionen inte dras av från den totala överföringskapaciteten innan restkapaciteten beräknades.

4.   SYNPUNKTER SOM INKOMMIT UNDER SAMRÅDSPERIODEN

SYNPUNKTER SOM INKOMMIT UNDER SAMRÅDSPERIODEN

| (20) | Under samrådet mottog kommissionen synpunkter från fem olika intressenter samt från en medlemsstat.






  — | Fyra av de sex inlagorna var positiva till eller åtminstone uttryckte förståelse för det begärda undantaget, även om två av dessa inlagor begärde tydliga tidsbegränsningar för undantaget, en i syfte att snabbt anpassa projektet till den unionsrättsliga ramen. En annan inlaga kommenterade inte själva begäran om undantag, medan den sjätte inlagan argumenterade för att undantaget skulle avvisas och, som en näst bästa lösning, att det skulle begränsas till en kort tid. |
| --- | --- | --- |

(20)

Under samrådet mottog kommissionen synpunkter från fem olika intressenter samt från en medlemsstat.

—

Fyra av de sex inlagorna var positiva till eller åtminstone uttryckte förståelse för det begärda undantaget, även om två av dessa inlagor begärde tydliga tidsbegränsningar för undantaget, en i syfte att snabbt anpassa projektet till den unionsrättsliga ramen. En annan inlaga kommenterade inte själva begäran om undantag, medan den sjätte inlagan argumenterade för att undantaget skulle avvisas och, som en näst bästa lösning, att det skulle begränsas till en kort tid.

| — | När det gäller varaktigheten för ett eventuellt undantag argumenterade två av de fyra inlagorna som var positiva till ett beviljande av undantag för att undantaget skulle omfatta hela livstiden för de anslutna vindkraftparkerna, medan en inlaga begärde att undantagets varaktighet skulle specificeras utan att föreslå en konkret varaktighet och en annan inlaga begärde att undantaget skulle vara tillfälligt, och gav ett exempel på en femårig tidsbegränsning, i syfte att utveckla en havsbaserad elområdeslösning för KF. |
| --- | --- |

—

När det gäller varaktigheten för ett eventuellt undantag argumenterade två av de fyra inlagorna som var positiva till ett beviljande av undantag för att undantaget skulle omfatta hela livstiden för de anslutna vindkraftparkerna, medan en inlaga begärde att undantagets varaktighet skulle specificeras utan att föreslå en konkret varaktighet och en annan inlaga begärde att undantaget skulle vara tillfälligt, och gav ett exempel på en femårig tidsbegränsning, i syfte att utveckla en havsbaserad elområdeslösning för KF.

| — | Fem av de sex inlagorna betonade att även om ett (villkorat) ad hoc-beslut om undantag kunde vara motiverat på grund av de unika omständigheterna i det aktuella fallet, var undantag inte ett lämpligt alternativ till att fastställa ett bredare regelverk för att säkerställa en varaktig lagstiftningslösning. En sådan lagstiftningslösning skulle inte bara vara användbar för framtida hybridprojekt, utan skulle också kunna göra det möjligt att ersätta undantaget efter en viss tid som krävs för att komma överens om regleringsbehandlingen och en eventuell omförhandling av KF-kontrakt. I den sjätte inlagan erkändes att regelverket har ändrats, men det underströks att det är naturligt att långsiktiga projekt lever med vissa ändringar av lagstiftningen under projektperioden. |
| --- | --- |

—

Fem av de sex inlagorna betonade att även om ett (villkorat) ad hoc-beslut om undantag kunde vara motiverat på grund av de unika omständigheterna i det aktuella fallet, var undantag inte ett lämpligt alternativ till att fastställa ett bredare regelverk för att säkerställa en varaktig lagstiftningslösning. En sådan lagstiftningslösning skulle inte bara vara användbar för framtida hybridprojekt, utan skulle också kunna göra det möjligt att ersätta undantaget efter en viss tid som krävs för att komma överens om regleringsbehandlingen och en eventuell omförhandling av KF-kontrakt. I den sjätte inlagan erkändes att regelverket har ändrats, men det underströks att det är naturligt att långsiktiga projekt lever med vissa ändringar av lagstiftningen under projektperioden.

| — | När det gäller innehållet i en sådan varaktig lagstiftningslösning, som ligger utanför tillämpningsområdet för detta beslut om undantag, framhålls i två inlagor att stöd bör ges direkt på ett marknadsbaserat sätt (t.ex. via auktioner) snarare än indirekt via konstlat höga elpriser eller operativ specialbehandling såsom prioriterad inmatning och sänkta krav avseende balanseringsansvar. En inlaga går närmare in på att stödja havsbaserade elområden som en lovande lösning som också skulle kunna tillämpas på KF i framtiden, och betonade att marknadsutformningen inte bör skilja mellan produktion på land och till havs, samtidigt som man erkänner behovet av att mer i detalj bedöma fördelningseffekterna av havsbaserade elområden. |
| --- | --- |

—

När det gäller innehållet i en sådan varaktig lagstiftningslösning, som ligger utanför tillämpningsområdet för detta beslut om undantag, framhålls i två inlagor att stöd bör ges direkt på ett marknadsbaserat sätt (t.ex. via auktioner) snarare än indirekt via konstlat höga elpriser eller operativ specialbehandling såsom prioriterad inmatning och sänkta krav avseende balanseringsansvar. En inlaga går närmare in på att stödja havsbaserade elområden som en lovande lösning som också skulle kunna tillämpas på KF i framtiden, och betonade att marknadsutformningen inte bör skilja mellan produktion på land och till havs, samtidigt som man erkänner behovet av att mer i detalj bedöma fördelningseffekterna av havsbaserade elområden.

5.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

| (21) | Enligt artikel 64 i elförordningen kan ett undantag från de relevanta bestämmelserna i artiklarna 3 och 6, artikel 7.1, artikel 8.1 och 8.4, artiklarna 9, 10 och 11, artiklarna 14–17, artiklarna 19–27, artiklarna 35–47 och artikel 51 i förordningen beviljas om medlemsstaten/medlemsstaterna (i detta fall både Danmark och Tyskland) kan visa att det finns påtagliga problem med driften av små enskilda system eller små sammanlänkade system. |
| --- | --- |

(21)

Enligt artikel 64 i elförordningen kan ett undantag från de relevanta bestämmelserna i artiklarna 3 och 6, artikel 7.1, artikel 8.1 och 8.4, artiklarna 9, 10 och 11, artiklarna 14–17, artiklarna 19–27, artiklarna 35–47 och artikel 51 i förordningen beviljas om medlemsstaten/medlemsstaterna (i detta fall både Danmark och Tyskland) kan visa att det finns påtagliga problem med driften av små enskilda system eller små sammanlänkade system.

| (22) | Förutom yttersta randområden ska undantaget vara tidsbegränsat och förenat med villkor som syftar till ökad konkurrens och integration med den inre marknaden för el. |
| --- | --- |

(22)

Förutom yttersta randområden ska undantaget vara tidsbegränsat och förenat med villkor som syftar till ökad konkurrens och integration med den inre marknaden för el.

| (23) | Slutligen ska undantaget vara förenat med villkor som syftar till att säkerställa att det inte hindrar övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet. |
| --- | --- |

(23)

Slutligen ska undantaget vara förenat med villkor som syftar till att säkerställa att det inte hindrar övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet.

5.1   Litet enskilt eller litet sammanlänkat system

Litet enskilt eller litet sammanlänkat system

| (24) | Elförordningen innehåller inga generella automatiska undantag för små sammanlänkade eller små enskilda system. Förordningen utgår således från att alla sådana system kan och bör drivas i enlighet med det fullständiga regelverket, trots de stora skillnaderna i storlek och tekniska egenskaper hos elsystemen i EU. |
| --- | --- |

(24)

Elförordningen innehåller inga generella automatiska undantag för små sammanlänkade eller små enskilda system. Förordningen utgår således från att alla sådana system kan och bör drivas i enlighet med det fullständiga regelverket, trots de stora skillnaderna i storlek och tekniska egenskaper hos elsystemen i EU.

| (25) | Detta antagande kan dock motbevisas och enligt artikel 64.1 i elförordningen är ett undantag från tillämpningen av vissa bestämmelser i elförordningen således möjligt om medlemsstaterna bland annat visar att tillämpningen av dessa bestämmelser på små enskilda system kan leda till påtagliga problem, särskilt på grund av de geografiska förhållanden eller efterfrågeprofiler som är relevanta för systemen i fråga. Detta har till exempel visat sig vara fallet för vissa små och isolerade öar i Medelhavet med mycket låg efterfrågan på vintern och en betydande ökning av efterfrågan under korta turistsäsonger (8). |
| --- | --- |

(25)

Detta antagande kan dock motbevisas och enligt artikel 64.1 i elförordningen är ett undantag från tillämpningen av vissa bestämmelser i elförordningen således möjligt om medlemsstaterna bland annat visar att tillämpningen av dessa bestämmelser på små enskilda system kan leda till påtagliga problem, särskilt på grund av de geografiska förhållanden eller efterfrågeprofiler som är relevanta för systemen i fråga. Detta har till exempel visat sig vara fallet för vissa små och isolerade öar i Medelhavet med mycket låg efterfrågan på vintern och en betydande ökning av efterfrågan under korta turistsäsonger (8).

8

| (26) | Utöver enskilda system föreskrivs i elförordningen möjligheten att bevilja undantag även för små sammanlänkade system. Detta väcker frågan om vad som utgör ett system i den mening som avses i artikel 64 i elförordningen. Hittills har alla kommissionsbeslut om beviljande av undantag för enskilda system berört öar. Det faktum att det enda system som uttryckligen nämns i artikel 64 är Cypern, vars överföringssystem för närvarande inte är sammanlänkat med andra medlemsstaters överföringssystem, tyder på att öar sannolikt också var vad lagstiftaren hade i åtanke när man tog med möjligheten till undantag för små enskilda eller små sammanlänkade system. |
| --- | --- |

(26)

Utöver enskilda system föreskrivs i elförordningen möjligheten att bevilja undantag även för små sammanlänkade system. Detta väcker frågan om vad som utgör ett system i den mening som avses i artikel 64 i elförordningen. Hittills har alla kommissionsbeslut om beviljande av undantag för enskilda system berört öar. Det faktum att det enda system som uttryckligen nämns i artikel 64 är Cypern, vars överföringssystem för närvarande inte är sammanlänkat med andra medlemsstaters överföringssystem, tyder på att öar sannolikt också var vad lagstiftaren hade i åtanke när man tog med möjligheten till undantag för små enskilda eller små sammanlänkade system.

sammanlänkade

system

| (27) | Termen ”system” definieras varken i elförordningen eller eldirektivet. I artikel 2.42 och 2.43 i eldirektivet definieras emellertid begreppen ”litet enskilt system” respektive ”litet sammanlänkat system”. Små enskilda system definieras som ”ett system som hade en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under 1996, där mindre än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system”, medan små sammanlänkade system är ”ett system som hade en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under 1996, där mer än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system”. |
| --- | --- |

(27)

Termen ”system” definieras varken i elförordningen eller eldirektivet. I artikel 2.42 och 2.43 i eldirektivet definieras emellertid begreppen ”litet enskilt system” respektive ”litet sammanlänkat system”. Små enskilda system definieras som ”ett system som hade en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under 1996, där mindre än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system”, medan små sammanlänkade system är ”ett system som hade en förbrukning på mindre än 3 000 GWh under 1996, där mer än 5 % av årsförbrukningen erhålls genom sammanlänkning med andra system”.

| (28) | För det första förutsätter båda definitionerna således att systemet är något inom vilket en elförbrukning kan mätas och definieras. För det andra är det något som kan sammanlänkas med andra system. Termen sammanlänkning i artikel 2.39 i direktivet (som skiljer sig från förordningen) definieras också som ”utrustning som används för sammanlänkning av elsystem”. Mot denna bakgrund står det klart att ”systemet” måste vara något som i) kan omfatta förbrukningsställen och ii) kan kopplas till andra system med hjälp av elektriska kablar. Detta verkar utesluta en förståelse av flera överlappande och sammanflätade system som ett ”system”. Snarare måste ett system vara tydligt åtskilt från ett annat. Den tydligaste separationen, och detta är också den som hittills (9) har använts i kommissionens praxis, är en topologisk separation av ett geografiskt område från ett annat, såsom ett hav som separerar en ö från andra öar och fastlandet eller berg. Det står dessutom klart att ett ”system” måste hållas samman av något och inte kan bestå av flera helt oberoende och osammanhängande delar, vilket innebär att en kedja av separata och icke-sammanlänkade öar inte skulle utgöra ett enda utan flera system. |
| --- | --- |

(28)

För det första förutsätter båda definitionerna således att systemet är något inom vilket en elförbrukning kan mätas och definieras. För det andra är det något som kan sammanlänkas med andra system. Termen sammanlänkning i artikel 2.39 i direktivet (som skiljer sig från förordningen) definieras också som ”utrustning som används för sammanlänkning av elsystem”. Mot denna bakgrund står det klart att ”systemet” måste vara något som i) kan omfatta förbrukningsställen och ii) kan kopplas till andra system med hjälp av elektriska kablar. Detta verkar utesluta en förståelse av flera överlappande och sammanflätade system som ett ”system”. Snarare måste ett system vara tydligt åtskilt från ett annat. Den tydligaste separationen, och detta är också den som hittills (9) har använts i kommissionens praxis, är en topologisk separation av ett geografiskt område från ett annat, såsom ett hav som separerar en ö från andra öar och fastlandet eller berg. Det står dessutom klart att ett ”system” måste hållas samman av något och inte kan bestå av flera helt oberoende och osammanhängande delar, vilket innebär att en kedja av separata och icke-sammanlänkade öar inte skulle utgöra ett enda utan flera system.

9

| (29) | I det aktuella fallet ligger det område som är sammanlänkat av kablarna som en del av KF mitt i havet. Vindkraftparkerna Baltic 2 och Kriegers Flak ligger på eller nära Kriegers Flak-revet, medan vindkraftparken Baltic 1 ligger mellan revet och den tyska kusten. Vindkraftparkerna är således klart åtskilda från fastlandet genom Östersjön. Havet separerar dock även vindkraftparkerna från varandra. Även om de är sammanlänkade med varandra via kablar så skiljer sig detta inte från deras sammanlänkning med fastlandssystemen. |
| --- | --- |

(29)

I det aktuella fallet ligger det område som är sammanlänkat av kablarna som en del av KF mitt i havet. Vindkraftparkerna Baltic 2 och Kriegers Flak ligger på eller nära Kriegers Flak-revet, medan vindkraftparken Baltic 1 ligger mellan revet och den tyska kusten. Vindkraftparkerna är således klart åtskilda från fastlandet genom Östersjön. Havet separerar dock även vindkraftparkerna från varandra. Även om de är sammanlänkade med varandra via kablar så skiljer sig detta inte från deras sammanlänkning med fastlandssystemen.

| (30) | KF-systemet utgör emellertid en enhet som hålls samman av den gemensamma driften via MIO. MIO fungerar på många sätt som en separat systemansvarig, som självständigt beräknar kapacitet, föreslår korrigerande åtgärder vid överbelastning, vidtar åtgärder för att säkerställa spänningsstabilitet, och köper motköpstjänster, dock övervakad av de två systemansvariga för överföringssystemen som äger nätelementen. KF är således åtskilt från andra system av havet och förenas som ett enda system av ett gemensamt driftskoncept och en gemensam driftsfunktion. Dessutom överlappar det inte med andra system och man kan inte heller hävda att de enskilda vindkraftparkerna utgör separata system. Ingen av de två systemansvariga för överföringssystemen kan ensidigt kontrollera KF:s systemelement. |
| --- | --- |

(30)

KF-systemet utgör emellertid en enhet som hålls samman av den gemensamma driften via MIO. MIO fungerar på många sätt som en separat systemansvarig, som självständigt beräknar kapacitet, föreslår korrigerande åtgärder vid överbelastning, vidtar åtgärder för att säkerställa spänningsstabilitet, och köper motköpstjänster, dock övervakad av de två systemansvariga för överföringssystemen som äger nätelementen. KF är således åtskilt från andra system av havet och förenas som ett enda system av ett gemensamt driftskoncept och en gemensam driftsfunktion. Dessutom överlappar det inte med andra system och man kan inte heller hävda att de enskilda vindkraftparkerna utgör separata system. Ingen av de två systemansvariga för överföringssystemen kan ensidigt kontrollera KF:s systemelement.

| (31) | KF:s kombinerade nätanläggning utgör således, tillsammans med de sammanlänkade vindkraftparkerna, ett system i den mening som avses i artikel 64 i förordningen. |
| --- | --- |

(31)

KF:s kombinerade nätanläggning utgör således, tillsammans med de sammanlänkade vindkraftparkerna, ett system i den mening som avses i artikel 64 i förordningen.

| (32) | Det är också tydligt att KF är ett ”litet” system. För nyskapade system är det logiskt uteslutet att hänvisa till förbrukningen 1996. Detta referensår härrör fortfarande från det första eldirektivet, Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG (10), även om tröskelvärdet fortfarande är 2 500 GWh. Det har behållits som referenspunkt under senare år för att förhindra att systemen ändras på grundval av förändringar i deras årliga förbrukningssiffror. |
| --- | --- |

(32)

Det är också tydligt att KF är ett ”litet” system. För nyskapade system är det logiskt uteslutet att hänvisa till förbrukningen 1996. Detta referensår härrör fortfarande från det första eldirektivet, Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG (10), även om tröskelvärdet fortfarande är 2 500 GWh. Det har behållits som referenspunkt under senare år för att förhindra att systemen ändras på grundval av förändringar i deras årliga förbrukningssiffror.

10

| (33) | När ett nytt system har färdigställts och tagits i drift fullt ut måste dock dess förbrukning vid den tidpunkten användas som grund för att avgöra om systemet är ”litet”. Detta är fallet för KF. KF-systemet har ingen betydande förbrukning, med en total förbrukning inklusive nätförluster som uppskattas till cirka 90 GWh. Det förväntas inte heller någon betydande ökning av förbrukningen (t.ex. genom vätgasproduktion) inom den närmaste framtiden. Även om förbrukningen i artikel 2.42 och 2.43 i förordningen kan tyda på att begreppet ”små system” är kopplat till ”mänsklig” förbrukning och därmed begränsat till bebodda öar, anser kommissionen att bristen på efterfrågan från hushåll eller industri inte utesluter att det klassificeras som ett ”litet system”. Eftersom det inte finns någon minimitröskel skulle krav på mänsklig förbrukning i ett system inte heller ge något meningsfullt separationskriterium. Kommissionens beslut om små system syftar främst till att lösa särskilda problem med stabila och konkurrenskraftiga leveranser till invånarna i systemet, men ordalydelsen i förordningen begränsar inte möjligheten till undantag till sådana slags problem. Eftersom det i artikeln hänvisas till påtagliga problem ”med driften” av ett system, kan dessa problem även grundas på samspelet mellan systemet och den produktion som finns där, liksom i samspelet med efterfrågan. |
| --- | --- |

(33)

När ett nytt system har färdigställts och tagits i drift fullt ut måste dock dess förbrukning vid den tidpunkten användas som grund för att avgöra om systemet är ”litet”. Detta är fallet för KF. KF-systemet har ingen betydande förbrukning, med en total förbrukning inklusive nätförluster som uppskattas till cirka 90 GWh. Det förväntas inte heller någon betydande ökning av förbrukningen (t.ex. genom vätgasproduktion) inom den närmaste framtiden. Även om förbrukningen i artikel 2.42 och 2.43 i förordningen kan tyda på att begreppet ”små system” är kopplat till ”mänsklig” förbrukning och därmed begränsat till bebodda öar, anser kommissionen att bristen på efterfrågan från hushåll eller industri inte utesluter att det klassificeras som ett ”litet system”. Eftersom det inte finns någon minimitröskel skulle krav på mänsklig förbrukning i ett system inte heller ge något meningsfullt separationskriterium. Kommissionens beslut om små system syftar främst till att lösa särskilda problem med stabila och konkurrenskraftiga leveranser till invånarna i systemet, men ordalydelsen i förordningen begränsar inte möjligheten till undantag till sådana slags problem. Eftersom det i artikeln hänvisas till påtagliga problem ”med driften” av ett system, kan dessa problem även grundas på samspelet mellan systemet och den produktion som finns där, liksom i samspelet med efterfrågan.

| (34) | Slutligen är KF, som själv tillhandahåller betydande sammanlänkningskapacitet, uppenbart ”sammanlänkat”. |
| --- | --- |

(34)

Slutligen är KF, som själv tillhandahåller betydande sammanlänkningskapacitet, uppenbart ”sammanlänkat”.

| (35) | KF är således ett litet sammanlänkat system i den mening som avses i artikel 64.1 a i elförordningen. |
| --- | --- |

(35)

KF är således ett litet sammanlänkat system i den mening som avses i artikel 64.1 a i elförordningen.

5.2   Påtagliga problem för driften av systemet

Påtagliga problem för driften av systemet

5.2.1   Vad är ett påtagligt problem?

Vad är ett påtagligt problem?

| (36) | Ordalydelsen i artikel 64 är mycket bred och hänvisar till ”påtagliga problem med driften av systemet”. Begreppet ”påtagliga problem” är inte juridiskt definierat och kommissionen har inte heller gett någon definition av begreppet i sin beslutspraxis. Den öppna formuleringen gör det möjligt för kommissionen att beakta alla potentiella problem i samband med små systems särskilda situation, förutsatt att de är påtagliga och inte bara marginella. Sådana problem kan variera avsevärt beroende på det berörda systemets geografiska särdrag, produktion och förbrukning, men också på grundval av den tekniska utvecklingen (t.ex. lagring av el och småskalig produktion). |
| --- | --- |

(36)

Ordalydelsen i artikel 64 är mycket bred och hänvisar till ”påtagliga problem med driften av systemet”. Begreppet ”påtagliga problem” är inte juridiskt definierat och kommissionen har inte heller gett någon definition av begreppet i sin beslutspraxis. Den öppna formuleringen gör det möjligt för kommissionen att beakta alla potentiella problem i samband med små systems särskilda situation, förutsatt att de är påtagliga och inte bara marginella. Sådana problem kan variera avsevärt beroende på det berörda systemets geografiska särdrag, produktion och förbrukning, men också på grundval av den tekniska utvecklingen (t.ex. lagring av el och småskalig produktion).

| (37) | I tidigare beslut gällde de problem som måste lösas att upprätthålla social sammanhållning och/eller likvärdiga konkurrensvillkor mellan fastlandet och öarna i en situation där systemsäkerheten på ön krävde ytterligare åtgärder eller innebar betydligt högre kostnader på en ö jämfört med fastlandet. ”Drift” kan därför inte tolkas snävt, såsom att kräva att säker systemdrift inte skulle vara möjlig utan undantaget. I stället har man alltid ansett att ”problem” även omfattar socioekonomiska problem för användarna av systemet i fråga (11). |
| --- | --- |

(37)

I tidigare beslut gällde de problem som måste lösas att upprätthålla social sammanhållning och/eller likvärdiga konkurrensvillkor mellan fastlandet och öarna i en situation där systemsäkerheten på ön krävde ytterligare åtgärder eller innebar betydligt högre kostnader på en ö jämfört med fastlandet. ”Drift” kan därför inte tolkas snävt, såsom att kräva att säker systemdrift inte skulle vara möjlig utan undantaget. I stället har man alltid ansett att ”problem” även omfattar socioekonomiska problem för användarna av systemet i fråga (11).

11

| (38) | Dessutom måste de aktuella problemen uppstå för driften av systemet. Det förefaller därför svårt att föreställa sig en motivering som uteslutande skulle baseras på effekter som uppstår utanför systemet, t.ex. inverkan på nationella subventionssystem. Detta utesluter inte relevansen av ”indirekta” effekter, till exempel på en säker drift av systemet. |
| --- | --- |

(38)

Dessutom måste de aktuella problemen uppstå för driften av systemet. Det förefaller därför svårt att föreställa sig en motivering som uteslutande skulle baseras på effekter som uppstår utanför systemet, t.ex. inverkan på nationella subventionssystem. Detta utesluter inte relevansen av ”indirekta” effekter, till exempel på en säker drift av systemet.

av systemet

5.2.2   KF-systemet som ett första av sitt slag

KF-systemet som ett första av sitt slag

| (39) | KF-systemet är ett första system av sitt slag som kombinerar anslutningskablar mellan landbaserade system och havsbaserade vindkraftparker belägna i två olika länder, en kabel som förbinder dessa havsbaserade vindkraftparker och som därigenom möjliggör elhandel mellan de båda landbaserade systemen, en back to back-omriktarstation mellan två olika synkronområden, två olika spänningsnivåer anslutna via en havsbaserad transformator och MIO som självständigt (men övervakad av båda de systemansvariga för överföringssystemen) styr de olika systemelementen, utlöser motköp eller inskränkning när så krävs och fastställer börvärden för back to back-omriktarstationen. |
| --- | --- |

(39)

KF-systemet är ett första system av sitt slag som kombinerar anslutningskablar mellan landbaserade system och havsbaserade vindkraftparker belägna i två olika länder, en kabel som förbinder dessa havsbaserade vindkraftparker och som därigenom möjliggör elhandel mellan de båda landbaserade systemen, en back to back-omriktarstation mellan två olika synkronområden, två olika spänningsnivåer anslutna via en havsbaserad transformator och MIO som självständigt (men övervakad av båda de systemansvariga för överföringssystemen) styr de olika systemelementen, utlöser motköp eller inskränkning när så krävs och fastställer börvärden för back to back-omriktarstationen.

| (40) | Inrättandet av det första sådana systemet är ett komplext företag och det innebar stora utmaningar. Med tanke på projektets stora komplexitet var tiden från projektplanering till slutligt genomförande mycket lång. |
| --- | --- |

(40)

Inrättandet av det första sådana systemet är ett komplext företag och det innebar stora utmaningar. Med tanke på projektets stora komplexitet var tiden från projektplanering till slutligt genomförande mycket lång.

| (41) | I det bidragsavtal mellan kommissionen och de systemansvariga för överföringssystemen som undertecknades 2010 och som bidrog med 150 miljoner euro i EU-medel till KF-projektet fastställdes att KF-systemet skulle tas i drift i juni 2016. |
| --- | --- |

(41)

I det bidragsavtal mellan kommissionen och de systemansvariga för överföringssystemen som undertecknades 2010 och som bidrog med 150 miljoner euro i EU-medel till KF-projektet fastställdes att KF-systemet skulle tas i drift i juni 2016.

| (42) | Det faktum att projektet var det första i sitt slag medförde emellertid att det blev nödvändigt att ändra systemets utformning mitt i projektet. Ursprungligen planerades det att använda kablar för högspänd likström (HVDC), men eftersom den planerade havsbaserade plattformen för högspänd likström blev ungefär 250 % dyrare än väntat (12) var det nödvändigt att omkonstruera systemet till växelström. Ett reviderat bidragsavtal undertecknades i september 2015. |
| --- | --- |

(42)

Det faktum att projektet var det första i sitt slag medförde emellertid att det blev nödvändigt att ändra systemets utformning mitt i projektet. Ursprungligen planerades det att använda kablar för högspänd likström (HVDC), men eftersom den planerade havsbaserade plattformen för högspänd likström blev ungefär 250 % dyrare än väntat (12) var det nödvändigt att omkonstruera systemet till växelström. Ett reviderat bidragsavtal undertecknades i september 2015.

12

| (43) | Denna reviderade struktur ledde till en betydande minskning av överföringskapaciteten utöver vad som krävs för att överföra den vindkraft som genereras av de havsbaserade vindkraftparkerna till land. Detta kan påvisas genom att jämföra två exempel på hantering av överbelastning som Energinet.dk gav i olika presentationer inför kommissionen den 14 november 2012 respektive den 3 september 2014: |
| --- | --- |

(43)

Denna reviderade struktur ledde till en betydande minskning av överföringskapaciteten utöver vad som krävs för att överföra den vindkraft som genereras av de havsbaserade vindkraftparkerna till land. Detta kan påvisas genom att jämföra två exempel på hantering av överbelastning som Energinet.dk gav i olika presentationer inför kommissionen den 14 november 2012 respektive den 3 september 2014:

Image 3

Image 4

| (44) | Dessa exempel visar, om man antar att vindkraftproduktionen är likvärdig i båda scenarierna, att den kapacitet hos KF-systemet som ställdes till förfogande på marknaden för handel till Tyskland uppgick till 830 MW i 2012 års projekt och 230 MW i 2014 års projekt. Det bör dock noteras att den faktiska skillnaden mellan de båda projektutformningarna i hög grad beror på vindsituationen (13). |
| --- | --- |

(44)

Dessa exempel visar, om man antar att vindkraftproduktionen är likvärdig i båda scenarierna, att den kapacitet hos KF-systemet som ställdes till förfogande på marknaden för handel till Tyskland uppgick till 830 MW i 2012 års projekt och 230 MW i 2014 års projekt. Det bör dock noteras att den faktiska skillnaden mellan de båda projektutformningarna i hög grad beror på vindsituationen (13).

13

| (45) | Denna betydande förändring av projektutformningen visar på den särskilda utmaning som projektet innebär. I den nya utformningen används ovanligt långa växelströmskablar, med en total längd på växelströmsanslutningen som överstiger 200 km, en längd vid vilken likströmsteknik vanligtvis skulle användas (såsom ursprungligen planerades). Detta skapar utmaningar för spänningsstabiliteten inom KF-systemet. För att ta itu med denna utmaning har konceptet med en MIO utvecklats för att övervaka och styra KF:s tillgångar och vid behov reagera (självständigt men övervakad av de systemansvariga för överföringssystemen). |
| --- | --- |

(45)

Denna betydande förändring av projektutformningen visar på den särskilda utmaning som projektet innebär. I den nya utformningen används ovanligt långa växelströmskablar, med en total längd på växelströmsanslutningen som överstiger 200 km, en längd vid vilken likströmsteknik vanligtvis skulle användas (såsom ursprungligen planerades). Detta skapar utmaningar för spänningsstabiliteten inom KF-systemet. För att ta itu med denna utmaning har konceptet med en MIO utvecklats för att övervaka och styra KF:s tillgångar och vid behov reagera (självständigt men övervakad av de systemansvariga för överföringssystemen).

| (46) | Reaktionerna från MIO inkluderar inköp av nödvändiga motköpsvolymer i händelse av överbelastning. I situationer med höga vindhastigheter skulle enbart produktionen från de havsbaserade vindkraftparkerna fylla en mycket stor andel av kablarnas kapacitet. Om höga minsta handelsvolymer skulle krävas i sådana situationer skulle stora motköpsvolymer förekomma oftare. |
| --- | --- |

(46)

Reaktionerna från MIO inkluderar inköp av nödvändiga motköpsvolymer i händelse av överbelastning. I situationer med höga vindhastigheter skulle enbart produktionen från de havsbaserade vindkraftparkerna fylla en mycket stor andel av kablarnas kapacitet. Om höga minsta handelsvolymer skulle krävas i sådana situationer skulle stora motköpsvolymer förekomma oftare.

| (47) | Följande kan nämnas som exempel: I situationer där priset i DE/LU-området är högre än priset i DK2-området skulle anslutningskabeln mellan de tyska vindkraftparkerna och den tyska kusten vara överbelastad och en minsta handelsvolym på denna kabel skulle kräva motköp i riktning från DE/LU till DK. Om minst 70 % av kapaciteten på 400 MW (dvs. 280 MW) i en sådan situation skulle behöva göras tillgänglig för handel, skulle denna kapacitet användas för överföring av el från DK 2-området (kanske från vindkraft i Danmark eller andra skandinaviska länder) till DE/LU-området. Tillägget av de 280 MW och vinden från vindkraftparkerna Baltic 1 och Baltic 2, som är belägna i elområdet DE/LU, skulle emellertid överskrida kapaciteten hos anslutningskabeln mellan dessa vindkraftparker och den tyska kusten. |
| --- | --- |

(47)

Följande kan nämnas som exempel: I situationer där priset i DE/LU-området är högre än priset i DK2-området skulle anslutningskabeln mellan de tyska vindkraftparkerna och den tyska kusten vara överbelastad och en minsta handelsvolym på denna kabel skulle kräva motköp i riktning från DE/LU till DK. Om minst 70 % av kapaciteten på 400 MW (dvs. 280 MW) i en sådan situation skulle behöva göras tillgänglig för handel, skulle denna kapacitet användas för överföring av el från DK 2-området (kanske från vindkraft i Danmark eller andra skandinaviska länder) till DE/LU-området. Tillägget av de 280 MW och vinden från vindkraftparkerna Baltic 1 och Baltic 2, som är belägna i elområdet DE/LU, skulle emellertid överskrida kapaciteten hos anslutningskabeln mellan dessa vindkraftparker och den tyska kusten.

| (48) | För att göra denna kapacitet tillgänglig skulle därför antingen produktionen från vindkraftparkerna behöva minskas (inskränkning/omdirigering nedåt) eller så skulle de systemansvariga behöva ägna sig åt motköp (handel med el från DE/LU-området till DK2-området). Båda metoderna skulle minska det fysiska flödet i kabeln och förhindra överbelastning. I enlighet med artikel 13 i elförordningen ska dock icke-marknadsbaserad omdirigering nedåt av el från förnybara energikällor endast användas om inget annat alternativ är tillgängligt. Dessutom skulle betydande minskningar av driftstiderna för de förnybara produktionstillgångarna kunna inverka negativt på deras affärsmässiga förutsättningar eller målen för stödprogrammet för förnybar energi. Därför har MIO inrättats för att minska vindkraftparkens produktion endast som en sista utväg och för att innan dess försöka åtgärda överbelastning genom motköp. |
| --- | --- |

(48)

För att göra denna kapacitet tillgänglig skulle därför antingen produktionen från vindkraftparkerna behöva minskas (inskränkning/omdirigering nedåt) eller så skulle de systemansvariga behöva ägna sig åt motköp (handel med el från DE/LU-området till DK2-området). Båda metoderna skulle minska det fysiska flödet i kabeln och förhindra överbelastning. I enlighet med artikel 13 i elförordningen ska dock icke-marknadsbaserad omdirigering nedåt av el från förnybara energikällor endast användas om inget annat alternativ är tillgängligt. Dessutom skulle betydande minskningar av driftstiderna för de förnybara produktionstillgångarna kunna inverka negativt på deras affärsmässiga förutsättningar eller målen för stödprogrammet för förnybar energi. Därför har MIO inrättats för att minska vindkraftparkens produktion endast som en sista utväg och för att innan dess försöka åtgärda överbelastning genom motköp.

| (49) | Tillämpning av artikel 16.8 skulle därför öka behovet av motköp. Detta skulle utan tvivel göra det mer komplicerat att upprätthålla en stabil drift av KF-systemet, eftersom det skulle krävas tätare ingripanden från MIO:s sida, och större handelsvolymer skulle behöva hanteras självständigt av MIO. På grundval av den tillgängliga informationen förefaller det emellertid inte som om denna ökade komplexitet skulle äventyra driftsäkerheten i själva KF-systemet och därmed motivera ett undantag i sig. |
| --- | --- |

(49)

Tillämpning av artikel 16.8 skulle därför öka behovet av motköp. Detta skulle utan tvivel göra det mer komplicerat att upprätthålla en stabil drift av KF-systemet, eftersom det skulle krävas tätare ingripanden från MIO:s sida, och större handelsvolymer skulle behöva hanteras självständigt av MIO. På grundval av den tillgängliga informationen förefaller det emellertid inte som om denna ökade komplexitet skulle äventyra driftsäkerheten i själva KF-systemet och därmed motivera ett undantag i sig.

| (50) | I detta avseende är det dock viktigt att betona att elförordningen uttryckligen erkänner de särskilda utmaningarna i samband med innovativa projekt i allmänhet och hybridtillgångar som kombinerar sammanlänkningar och anslutningar till land i synnerhet. |
| --- | --- |

(50)

I detta avseende är det dock viktigt att betona att elförordningen uttryckligen erkänner de särskilda utmaningarna i samband med innovativa projekt i allmänhet och hybridtillgångar som kombinerar sammanlänkningar och anslutningar till land i synnerhet.

| (51) | I artikel 3 l) i elförordningen föreskrivs att ”Marknadsreglerna ska möjliggöra utvecklingen av demonstrationsprojekt om hållbara, säkra och koldioxidsnåla energikällor, energitekniker eller energisystem som kan förverkligas och utnyttjas till nytta för samhället.”. Den rättsliga ramen syftar således till att underlätta demonstrationsprojekt. I artikel 2.24 i elförordningen definieras ett demonstrationsprojekt som ”ett projekt som visar upp teknik som är den första av sitt slag inom unionen och som representerar en viktig innovation som med god marginal överträffar tidigare känd teknik”. Det är uppenbart att detta är fallet för KF som är det första projektet av detta slag, och det visas också av de stora utmaningarna med att förverkliga det, vilket kräver betydande innovation som går långt utöver den senaste tekniken. |
| --- | --- |

(51)

I artikel 3 l) i elförordningen föreskrivs att ”Marknadsreglerna ska möjliggöra utvecklingen av demonstrationsprojekt om hållbara, säkra och koldioxidsnåla energikällor, energitekniker eller energisystem som kan förverkligas och utnyttjas till nytta för samhället.”. Den rättsliga ramen syftar således till att underlätta demonstrationsprojekt. I artikel 2.24 i elförordningen definieras ett demonstrationsprojekt som ”ett projekt som visar upp teknik som är den första av sitt slag inom unionen och som representerar en viktig innovation som med god marginal överträffar tidigare känd teknik”. Det är uppenbart att detta är fallet för KF som är det första projektet av detta slag, och det visas också av de stora utmaningarna med att förverkliga det, vilket kräver betydande innovation som går långt utöver den senaste tekniken.

| (52) | I skäl 66 i förordningen anges vidare att ”havsbaserad elinfrastruktur med dubbla funktioner (så kallade havsbaserade hybridtillgångar) som kombinerar transport av havsbaserad vindkraft till kuster och sammanlänkningar bör också ha rätt till undantag, t.ex. enligt de regler som gäller för nya likströmssammanlänkningar”. Undantag ska i undantagsfall även tillämpas på växelströmssammanlänkningar, förutsatt att kostnaderna och riskerna för investeringarna i fråga är särskilt höga. Kriegers Flak är betydligt mer komplext än ett genomsnittligt sammanlänkningsprojekt för växelström och skulle därför i princip ha varit berättigat till ett undantag enligt artikel 63. Vid behov bör regelverket vederbörligen beakta den specifika situationen för dessa tillgångar, i syfte att övervinna hinder för ett förverkligande av samhällsrelevanta och kostnadseffektiva havsbaserade hybridtillgångar. Även om detta skäl uttryckligen nämner undantag för nya sammanlänkningar, och således hänvisar till artikel 63, visar användningen av ”t.ex” att detta inte är den enda vägen till ett särskilt regelverk för hybridtillgångar som man önskar betona i skälet. KF är den första hybridtillgången och det står klart att lagstiftarna var medvetna om detta projekt när skäl 66 utarbetades och ansåg att det var möjligt att projektet kunde kräva ett särskilt regelverk. |
| --- | --- |

(52)

I skäl 66 i förordningen anges vidare att ”havsbaserad elinfrastruktur med dubbla funktioner (så kallade havsbaserade hybridtillgångar) som kombinerar transport av havsbaserad vindkraft till kuster och sammanlänkningar bör också ha rätt till undantag, t.ex. enligt de regler som gäller för nya likströmssammanlänkningar”. Undantag ska i undantagsfall även tillämpas på växelströmssammanlänkningar, förutsatt att kostnaderna och riskerna för investeringarna i fråga är särskilt höga. Kriegers Flak är betydligt mer komplext än ett genomsnittligt sammanlänkningsprojekt för växelström och skulle därför i princip ha varit berättigat till ett undantag enligt artikel 63. Vid behov bör regelverket vederbörligen beakta den specifika situationen för dessa tillgångar, i syfte att övervinna hinder för ett förverkligande av samhällsrelevanta och kostnadseffektiva havsbaserade hybridtillgångar. Även om detta skäl uttryckligen nämner undantag för nya sammanlänkningar, och således hänvisar till artikel 63, visar användningen av ”t.ex” att detta inte är den enda vägen till ett särskilt regelverk för hybridtillgångar som man önskar betona i skälet. KF är den första hybridtillgången och det står klart att lagstiftarna var medvetna om detta projekt när skäl 66 utarbetades och ansåg att det var möjligt att projektet kunde kräva ett särskilt regelverk.

| (53) | Även om ett skäl inte kan ändra de rättsliga kraven enligt förordningen i fråga om beviljande av särskilda regelverk genom undantag, och artikel 3 punkt l inte innehåller några särskilda krav på hur regelverket ska hantera demonstrationsprojekt, visar båda sammantaget lagstiftarens vilja att kommissionen särskilt noterar den specifika situationen och utmaningarna för hybridtillgångar och demonstrationsprojekt. |
| --- | --- |

(53)

Även om ett skäl inte kan ändra de rättsliga kraven enligt förordningen i fråga om beviljande av särskilda regelverk genom undantag, och artikel 3 punkt l inte innehåller några särskilda krav på hur regelverket ska hantera demonstrationsprojekt, visar båda sammantaget lagstiftarens vilja att kommissionen särskilt noterar den specifika situationen och utmaningarna för hybridtillgångar och demonstrationsprojekt.

| (54) | Mot denna bakgrund står KF som ett demonstrationsprojekt inför ökad komplexitet. Omfattningen av denna komplexitet kan ännu inte demonstreras fullt ut eftersom detta projekt är det första i sitt slag. Detta kan vara tillräckligt för att betecknas som problem enligt artikel 64. Denna fråga skulle dock kunna lämnas öppen om andra skäl för undantag var tillräckliga, ensamma eller tillsammans med den ovan beskrivna komplexa driften och utformningen av KF-systemet som en första hybridtillgång i sitt slag. |
| --- | --- |

(54)

Mot denna bakgrund står KF som ett demonstrationsprojekt inför ökad komplexitet. Omfattningen av denna komplexitet kan ännu inte demonstreras fullt ut eftersom detta projekt är det första i sitt slag. Detta kan vara tillräckligt för att betecknas som problem enligt artikel 64. Denna fråga skulle dock kunna lämnas öppen om andra skäl för undantag var tillräckliga, ensamma eller tillsammans med den ovan beskrivna komplexa driften och utformningen av KF-systemet som en första hybridtillgång i sitt slag.

5.2.3   Säker drift av DK 2-området

Säker drift av DK 2-området

| (55) | Utöver den ökade komplexiteten i driften av KF-systemet skulle den ökade mängden motköp också påverka angränsande elområden. Medan DE/LU-området är stort är DK2-området betydligt mindre. Detta leder till en mer begränsad tillgång till resurser för reglering uppåt och nedåt. Enligt ansökan om undantag skulle dessa resurser kunna utnyttjas fullt ut redan genom motköp för KF-systemet. |
| --- | --- |

(55)

Utöver den ökade komplexiteten i driften av KF-systemet skulle den ökade mängden motköp också påverka angränsande elområden. Medan DE/LU-området är stort är DK2-området betydligt mindre. Detta leder till en mer begränsad tillgång till resurser för reglering uppåt och nedåt. Enligt ansökan om undantag skulle dessa resurser kunna utnyttjas fullt ut redan genom motköp för KF-systemet.

| (56) | Det kan ifrågasättas om en sådan brist på teknisk tillgänglighet av motköpsresurser skulle vara vanligt förekommande, eftersom motköp vanligtvis skulle förekomma i situationer med höga vindhastigheter där ett stort antal tillgångar för vindkraftsproduktion producerar i DK2-området, men med tanke på det stora antalet möjliga nätsituationer kan detta inte helt uteslutas. |
| --- | --- |

(56)

Det kan ifrågasättas om en sådan brist på teknisk tillgänglighet av motköpsresurser skulle vara vanligt förekommande, eftersom motköp vanligtvis skulle förekomma i situationer med höga vindhastigheter där ett stort antal tillgångar för vindkraftsproduktion producerar i DK2-området, men med tanke på det stora antalet möjliga nätsituationer kan detta inte helt uteslutas.

| (57) | KF har dock även andra medel till sitt förfogande för att hantera överbelastningen på sitt nät. I händelse av bristande tillgång till motköpsresurser skulle exempelvis KF-anläggningen fortfarande kunna drivas på ett säkert sätt om produktionen från de vindkraftparker som ingår i KF-systemet skulle minska. Detta är, när så krävs för att säkerställa driftsäkerhet, uttryckligen tillåtet enligt artikel 13 i elförordningen. |
| --- | --- |

(57)

KF har dock även andra medel till sitt förfogande för att hantera överbelastningen på sitt nät. I händelse av bristande tillgång till motköpsresurser skulle exempelvis KF-anläggningen fortfarande kunna drivas på ett säkert sätt om produktionen från de vindkraftparker som ingår i KF-systemet skulle minska. Detta är, när så krävs för att säkerställa driftsäkerhet, uttryckligen tillåtet enligt artikel 13 i elförordningen.

| (58) | Dessutom bör det noteras att enbart ökade systemkostnader, oavsett om det beror på ökade kostnader för motköp eller ökade kostnader för anskaffning av reserver för DK2-området, inte i sig kan utgöra grund för undantag enligt artikel 64. I detta avseende bör det också noteras att i det nyligen fattade kommissionsbeslutet i ärende AT.40461 DE/DK Interconnector, där man undersökte systematiska begränsningar av gränsöverskridande kapacitet i förhållande till EU:s konkurrensregler, ansåg kommissionen att de extrakostnader som följer av ökade behov av motköp eller omdirigering inte kunde godtas som en motivering för att begränsa gränsöverskridande flöden (14). |
| --- | --- |

(58)

Dessutom bör det noteras att enbart ökade systemkostnader, oavsett om det beror på ökade kostnader för motköp eller ökade kostnader för anskaffning av reserver för DK2-området, inte i sig kan utgöra grund för undantag enligt artikel 64. I detta avseende bör det också noteras att i det nyligen fattade kommissionsbeslutet i ärende AT.40461 DE/DK Interconnector, där man undersökte systematiska begränsningar av gränsöverskridande kapacitet i förhållande till EU:s konkurrensregler, ansåg kommissionen att de extrakostnader som följer av ökade behov av motköp eller omdirigering inte kunde godtas som en motivering för att begränsa gränsöverskridande flöden (14).

DE/DK Interconnector

14

5.2.4   Berättigade förväntningar

Berättigade förväntningar

| (59) | Slutligen anges i begäran om undantag att de första diskussionerna om KF-projektet inleddes redan 2007 och att projektet sedan dess alltid har planerats på grundval av en särskild strategi för hantering av överbelastning, där endast sådan kapacitet tilldelas marknaden som kvarstår efter avdrag för vindenergiprognoserna i dagen före-fasen. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen anges i begäran om undantag att de första diskussionerna om KF-projektet inleddes redan 2007 och att projektet sedan dess alltid har planerats på grundval av en särskild strategi för hantering av överbelastning, där endast sådan kapacitet tilldelas marknaden som kvarstår efter avdrag för vindenergiprognoserna i dagen före-fasen.

| (60) | I begäran anges också att betydande ändringar av regelverket har ägt rum sedan 2007, och att i synnerhet elförordningen, genom att införa artikel 16.8, hade fastställt nya krav jämfört med den befintliga lagstiftningen. I begäran om undantag hävdas att investeringsbeslutet från 2016 fattades på grundval av antagandet att havsbaserade vindkraftparker kunde omfattas av principen om prioriterad inmatning, på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (15), och att detta fick till följd att kapaciteten för gränsöverskridande handel kunde minskas. |
| --- | --- |

(60)

I begäran anges också att betydande ändringar av regelverket har ägt rum sedan 2007, och att i synnerhet elförordningen, genom att införa artikel 16.8, hade fastställt nya krav jämfört med den befintliga lagstiftningen. I begäran om undantag hävdas att investeringsbeslutet från 2016 fattades på grundval av antagandet att havsbaserade vindkraftparker kunde omfattas av principen om prioriterad inmatning, på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (15), och att detta fick till följd att kapaciteten för gränsöverskridande handel kunde minskas.

15

| (61) | Mot denna bakgrund vill kommissionen betona att principen om maximering av gränsöverskridande kapacitet inte är ett nytt begrepp och att dessa argument därför inte kan godtas. För det första grundar sig den på unionsrättens grundläggande principer, särskilt artikel 18 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), som förbjuder all diskriminering på grund av nationalitet, och artikel 35 i fördraget, som förbjuder kvantitativa exportrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan. För det andra infördes i artikel 16.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 (16) en skyldighet att maximera sammanlänkningskapaciteten, enligt vilken ”den maximala kapaciteten hos sammanlänkningarna och/eller de överföringsnät som påverkar gränsöverskridande flöden ska ställas till marknadsaktörernas förfogande och uppfylla säkerhetsnormerna för säker nätdrift”. I bilaga 1.7 till den förordningen anges att ”systemansvariga får i synnerhet inte begränsa överföringskapaciteten för att lösa överbelastning inom sitt eget kontrollområde”. Den 14 april 2010 beslutade kommissionen dessutom i ärende AT.39351 Swedish Interconnectors (17) att godta åtaganden från den svenska systemansvarige för överföringssystemet för att, på grundval av kommissionens preliminära bedömning, ha missbrukat sin dominerande ställning på den svenska marknaden genom att begränsa den gränsöverskridande kapaciteten för att lösa intern överbelastning, i strid med artikel 102 i EUF-fördraget. En liknande preliminär slutsats som ledde till åtaganden fastställdes i ärende AT.40461 DE/DK Interconnector (18) för gränsen mellan västra Danmark (DK1) och det tysk-luxemburgska området. |
| --- | --- |

(61)

Mot denna bakgrund vill kommissionen betona att principen om maximering av gränsöverskridande kapacitet inte är ett nytt begrepp och att dessa argument därför inte kan godtas. För det första grundar sig den på unionsrättens grundläggande principer, särskilt artikel 18 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget), som förbjuder all diskriminering på grund av nationalitet, och artikel 35 i fördraget, som förbjuder kvantitativa exportrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan. För det andra infördes i artikel 16.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 (16) en skyldighet att maximera sammanlänkningskapaciteten, enligt vilken ”den maximala kapaciteten hos sammanlänkningarna och/eller de överföringsnät som påverkar gränsöverskridande flöden ska ställas till marknadsaktörernas förfogande och uppfylla säkerhetsnormerna för säker nätdrift”. I bilaga 1.7 till den förordningen anges att ”systemansvariga får i synnerhet inte begränsa överföringskapaciteten för att lösa överbelastning inom sitt eget kontrollområde”. Den 14 april 2010 beslutade kommissionen dessutom i ärende AT.39351 Swedish Interconnectors (17) att godta åtaganden från den svenska systemansvarige för överföringssystemet för att, på grundval av kommissionens preliminära bedömning, ha missbrukat sin dominerande ställning på den svenska marknaden genom att begränsa den gränsöverskridande kapaciteten för att lösa intern överbelastning, i strid med artikel 102 i EUF-fördraget. En liknande preliminär slutsats som ledde till åtaganden fastställdes i ärende AT.40461 DE/DK Interconnector (18) för gränsen mellan västra Danmark (DK1) och det tysk-luxemburgska området.

fördraget

16

Swedish Interconnectors

17

18

| (62) | På grundval av de principer som beskrivs ovan borde marknadsaktörerna ha varit medvetna om principen om maximering av gränsöverskridande kapacitet. I vilket fall som helst, senast från och med april 2010, på grundval av ärende AT.39351, Swedish Interconnectors, blev kommissionens tolkning av de befintliga reglerna om gränsöverskridande kapacitet entydig. Slutligen, i motsats till vad som hävdas i begäran om undantag var det enligt punkt 1.7 i bilaga 1 till förordning (EG) nr 714/2009 inte heller möjligt att i all oändlighet minska kapaciteten mellan elområden av skäl som rör driftsäkerhet, kostnadseffektivitet eller minimering av negativa effekter på den inre marknaden för el. Om en sådan begränsning undantagsvis kan ha tillåtits, var det tydligt att ”en sådan situation får godtas endast tills man funnit en långsiktig lösning”. Det var således uppenbart att det enligt förordning (EG) nr 714/2009 inte var tillåtet att inrätta ett helt system som bygger på en permanent minskning. |
| --- | --- |

(62)

På grundval av de principer som beskrivs ovan borde marknadsaktörerna ha varit medvetna om principen om maximering av gränsöverskridande kapacitet. I vilket fall som helst, senast från och med april 2010, på grundval av ärende AT.39351, Swedish Interconnectors, blev kommissionens tolkning av de befintliga reglerna om gränsöverskridande kapacitet entydig. Slutligen, i motsats till vad som hävdas i begäran om undantag var det enligt punkt 1.7 i bilaga 1 till förordning (EG) nr 714/2009 inte heller möjligt att i all oändlighet minska kapaciteten mellan elområden av skäl som rör driftsäkerhet, kostnadseffektivitet eller minimering av negativa effekter på den inre marknaden för el. Om en sådan begränsning undantagsvis kan ha tillåtits, var det tydligt att ”en sådan situation får godtas endast tills man funnit en långsiktig lösning”. Det var således uppenbart att det enligt förordning (EG) nr 714/2009 inte var tillåtet att inrätta ett helt system som bygger på en permanent minskning.

Swedish Interconnectors,

| (63) | Förhållandet mellan skyldigheten att maximera den gränsöverskridande kapaciteten enligt elförordningen och beviljandet av prioriterad inmatning och prioriterad tillgång till energi från förnybara energikällor enligt direktiv 2009/28/EG ansågs dock av vissa marknadsaktörer inte vara helt klart, och sökandena påpekar att denna fråga togs upp upprepade gånger av de projektansvariga i deras kontakter med Europeiska kommissionen när det gäller detta projekt som var det första i sitt slag. De systemansvariga för överföringssystemet som arbetade med KF-projektet förbisåg inte heller den eventuella utmaningen med deras planerade strategi för hantering av överbelastning. Snarare presenterade de vid upprepade tillfällen sin planerade strategi för Europeiska kommissionens avdelningar. Enligt sökanden bidrog den omständigheten att Europeiska kommissionens avdelningar vid flera kontakter med de projektansvariga sedan år 2010 inte hade begärt att ändra strukturen på KF-projektet på ett sätt som garanterar att maximeringsprincipen tillämpas till den projektansvariges missförstånd om de tillämpliga reglerna för detta projekt. |
| --- | --- |

(63)

Förhållandet mellan skyldigheten att maximera den gränsöverskridande kapaciteten enligt elförordningen och beviljandet av prioriterad inmatning och prioriterad tillgång till energi från förnybara energikällor enligt direktiv 2009/28/EG ansågs dock av vissa marknadsaktörer inte vara helt klart, och sökandena påpekar att denna fråga togs upp upprepade gånger av de projektansvariga i deras kontakter med Europeiska kommissionen när det gäller detta projekt som var det första i sitt slag. De systemansvariga för överföringssystemet som arbetade med KF-projektet förbisåg inte heller den eventuella utmaningen med deras planerade strategi för hantering av överbelastning. Snarare presenterade de vid upprepade tillfällen sin planerade strategi för Europeiska kommissionens avdelningar. Enligt sökanden bidrog den omständigheten att Europeiska kommissionens avdelningar vid flera kontakter med de projektansvariga sedan år 2010 inte hade begärt att ändra strukturen på KF-projektet på ett sätt som garanterar att maximeringsprincipen tillämpas till den projektansvariges missförstånd om de tillämpliga reglerna för detta projekt.

| (64) | I 2010 års bidragsansökan för KF-projektet (19) angavs att det var nödvändigt att hitta en korrekt tolkning av prioriterad inmatning för att säkerställa projektets bärkraft. I den gemensamma genomförbarhetsstudien, som överlämnades till kommissionens avdelningar, angavs att det grundläggande antagandet är att kapaciteten för de sammanlänkningar som inte förväntas krävas för transport av vindenergi kan göras tillgänglig för spotmarknaden. Den förväntade ytterligare överföringskapaciteten för handel var således endast den återstående kapaciteten efter transport av havsbaserad vindkraft till land. |
| --- | --- |

(64)

I 2010 års bidragsansökan för KF-projektet (19) angavs att det var nödvändigt att hitta en korrekt tolkning av prioriterad inmatning för att säkerställa projektets bärkraft. I den gemensamma genomförbarhetsstudien, som överlämnades till kommissionens avdelningar, angavs att det grundläggande antagandet är att kapaciteten för de sammanlänkningar som inte förväntas krävas för transport av vindenergi kan göras tillgänglig för spotmarknaden. Den förväntade ytterligare överföringskapaciteten för handel var således endast den återstående kapaciteten efter transport av havsbaserad vindkraft till land.

19

| (65) | I studien anges också följande: ”På grundval av direktiv 2009/28/EG har alla länder prioriterat tillträde till nätet för förnybara energikällor. I tysk nationell lagstiftning föreskrivs dessutom att energi från vindkraftverk alltid ska kunna matas in i det nationella tyska överföringsnätet. I händelse av otillräcklig överföringskapacitet kan de formella kraven på nättillgång emellertid lösas genom motköpshandel eller balansering av marknadsåtgärder.” Således diskuterades redan både frågan om hantering av överbelastning och den möjliga lösningen via motköpshandel. |
| --- | --- |

(65)

I studien anges också följande: ”På grundval av direktiv 2009/28/EG har alla länder prioriterat tillträde till nätet för förnybara energikällor. I tysk nationell lagstiftning föreskrivs dessutom att energi från vindkraftverk alltid ska kunna matas in i det nationella tyska överföringsnätet. I händelse av otillräcklig överföringskapacitet kan de formella kraven på nättillgång emellertid lösas genom motköpshandel eller balansering av marknadsåtgärder.” Således diskuterades redan både frågan om hantering av överbelastning och den möjliga lösningen via motköpshandel.

| (66) | Strategin för hantering av överbelastning diskuterades dock fortfarande, bland annat med Europeiska kommissionens avdelningar. I mycket liknande presentationer den 14 november 2012 och (på grundval av den reviderade projektplanen) den 3 september 2014, angav Energinet.DK, som systemansvarig för överföringssystem, uttryckligen att ”modellen för hantering av överbelastning utgör en väsentlig del av grunden för investeringsbeslutet”. Båda presentationerna tog uttryckligen upp de möjliga motstridiga tolkningarna av prioriterad tillgång på grundval av artikel 16 i direktiv 2009/28/EG å ena sidan och maximeringsprincipen enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 714/2009 å andra sidan. |
| --- | --- |

(66)

Strategin för hantering av överbelastning diskuterades dock fortfarande, bland annat med Europeiska kommissionens avdelningar. I mycket liknande presentationer den 14 november 2012 och (på grundval av den reviderade projektplanen) den 3 september 2014, angav Energinet.DK, som systemansvarig för överföringssystem, uttryckligen att ”modellen för hantering av överbelastning utgör en väsentlig del av grunden för investeringsbeslutet”. Båda presentationerna tog uttryckligen upp de möjliga motstridiga tolkningarna av prioriterad tillgång på grundval av artikel 16 i direktiv 2009/28/EG å ena sidan och maximeringsprincipen enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 714/2009 å andra sidan.

| (67) | I presentationerna beskrevs tydligt hur de systemansvariga för överföringssystemet hade för avsikt att lösa denna konflikt för KF-projektet. I presentationerna beskrevs att ”kapaciteten för vindkraftsproduktion till det landbaserade nätet kommer att reserveras på grundval av dagen före-prognosen” och att ”den återstående kapaciteten ska ges till marknadskopplingen [och därmed definiera den kapacitet som är tillgänglig för handel] och användas på samma sätt som kapaciteten för andra sammanlänkningar”. Även om presentationen 2014 inte belyste (skriftligen) den minskade kapaciteten på marknaden jämfört med den tidigare projektplanen var detta inte heller dolt. Tvärtom följer båda presentationerna exakt samma struktur och visar tydligt skillnaden om de jämförs med varandra. |
| --- | --- |

(67)

I presentationerna beskrevs tydligt hur de systemansvariga för överföringssystemet hade för avsikt att lösa denna konflikt för KF-projektet. I presentationerna beskrevs att ”kapaciteten för vindkraftsproduktion till det landbaserade nätet kommer att reserveras på grundval av dagen före-prognosen” och att ”den återstående kapaciteten ska ges till marknadskopplingen [och därmed definiera den kapacitet som är tillgänglig för handel] och användas på samma sätt som kapaciteten för andra sammanlänkningar”. Även om presentationen 2014 inte belyste (skriftligen) den minskade kapaciteten på marknaden jämfört med den tidigare projektplanen var detta inte heller dolt. Tvärtom följer båda presentationerna exakt samma struktur och visar tydligt skillnaden om de jämförs med varandra.

| (68) | Sedan 2010 har därför vikten av en strategi för hantering av överbelastning upprepats vid möten med nationella tillsynsmyndigheter och Europeiska kommissionens avdelningar, vilket visar att skillnader i rättsliga krav jämfört med sekundärlagstiftningen kan uppfattas som motstridiga. Åtminstone i de senare presentationerna anges också tydligt den planerade strategi som projektparterna avser att använda för att lösa denna fråga, och vilken inverkan detta skulle få på den gränsöverskridande kapaciteten. Under dessa år fortsatte de nationella myndigheterna och kommissionen att stödja projektet, även med betydande ekonomiska bidrag, utan att begära ändringar av projektstrukturen. |
| --- | --- |

(68)

Sedan 2010 har därför vikten av en strategi för hantering av överbelastning upprepats vid möten med nationella tillsynsmyndigheter och Europeiska kommissionens avdelningar, vilket visar att skillnader i rättsliga krav jämfört med sekundärlagstiftningen kan uppfattas som motstridiga. Åtminstone i de senare presentationerna anges också tydligt den planerade strategi som projektparterna avser att använda för att lösa denna fråga, och vilken inverkan detta skulle få på den gränsöverskridande kapaciteten. Under dessa år fortsatte de nationella myndigheterna och kommissionen att stödja projektet, även med betydande ekonomiska bidrag, utan att begära ändringar av projektstrukturen.

| (69) | Kommissionen noterar också att det föreslagna konceptet har diskuterats ingående med de berörda nationella myndigheterna och att ingen av de berörda nationella tillsynsmyndigheterna har framfört invändningar mot det planerade konceptet för hantering av överbelastning. Tvärtom godkändes konceptet av alla tillsynsmyndigheter i den berörda Hansa-regionen i samband med godkännandet av regionens kapacitetsberäkningsmetod. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen noterar också att det föreslagna konceptet har diskuterats ingående med de berörda nationella myndigheterna och att ingen av de berörda nationella tillsynsmyndigheterna har framfört invändningar mot det planerade konceptet för hantering av överbelastning. Tvärtom godkändes konceptet av alla tillsynsmyndigheter i den berörda Hansa-regionen i samband med godkännandet av regionens kapacitetsberäkningsmetod.

| (70) | Enbart det faktum att de nationella myndigheterna och kommissionen under ett antal år inte har gett upphov till några rättsliga betänkligheter avseende ett projekt kan givetvis inte på något sätt betraktas som en motivering för att bevilja undantag för projektet. Dessutom kan man förvänta sig vissa ändringar av (eller förtydliganden av) lagstadgade krav för projekt med mycket långa genomförandeperioder, vilket också betonades i ett svar på samrådet. Med tanke på frågans komplexitet och de omfattande diskussionerna om regelverket kan kommissionen dock inte utesluta att projektparterna rimligen har antagit att de skulle kunna gå vidare med projektet som planerat. Detta bekräftas också av flera inlagor till kommissionen, däribland de som är ganska kritiska till undantaget. Om nationella tillsynsmyndigheter, ministerier eller kommissionen hade framfört invändningar hade projektet dessutom eventuellt kunnat anpassas innan det togs i drift, t.ex. genom att öka anslutningskapaciteten på land för att klara ökade handelsflöden (vilket ursprungligen planerades men sedan lades ned när projektet ändrades). |
| --- | --- |

(70)

Enbart det faktum att de nationella myndigheterna och kommissionen under ett antal år inte har gett upphov till några rättsliga betänkligheter avseende ett projekt kan givetvis inte på något sätt betraktas som en motivering för att bevilja undantag för projektet. Dessutom kan man förvänta sig vissa ändringar av (eller förtydliganden av) lagstadgade krav för projekt med mycket långa genomförandeperioder, vilket också betonades i ett svar på samrådet. Med tanke på frågans komplexitet och de omfattande diskussionerna om regelverket kan kommissionen dock inte utesluta att projektparterna rimligen har antagit att de skulle kunna gå vidare med projektet som planerat. Detta bekräftas också av flera inlagor till kommissionen, däribland de som är ganska kritiska till undantaget. Om nationella tillsynsmyndigheter, ministerier eller kommissionen hade framfört invändningar hade projektet dessutom eventuellt kunnat anpassas innan det togs i drift, t.ex. genom att öka anslutningskapaciteten på land för att klara ökade handelsflöden (vilket ursprungligen planerades men sedan lades ned när projektet ändrades).

| (71) | Skälet till att hantering av överbelastning nämndes som en väsentlig del av investeringsbeslutet var att alla berörda parters intressen måste beaktas i investeringsbeslutet. Detta inbegrep rollen för vindkraftsanläggningarna till havs, som fick stöd via olika nationella stödsystem. Det står klart att om maximal kapacitet måste beviljas för handel skulle detta leda till en ökad sannolikhet för att de havsbaserade vindkraftsanläggningarna skulle inskränkas. |
| --- | --- |

(71)

Skälet till att hantering av överbelastning nämndes som en väsentlig del av investeringsbeslutet var att alla berörda parters intressen måste beaktas i investeringsbeslutet. Detta inbegrep rollen för vindkraftsanläggningarna till havs, som fick stöd via olika nationella stödsystem. Det står klart att om maximal kapacitet måste beviljas för handel skulle detta leda till en ökad sannolikhet för att de havsbaserade vindkraftsanläggningarna skulle inskränkas.

väsentlig

| (72) | I den mån inskränkningen inte är marknadsbaserad ger artikel 13.7 naturligtvis dessa produktionsanläggningar rätt till full ekonomisk kompensation för förlorade intäkter från stödsystem och på dagen före-marknaden. Om uteblivna intäkter kan vara större än detta (t.ex. från intradagsmarknaden eller systemtjänster) fastställs i förordningen ingen skyldighet till ersättning (även om en sådan skyldighet skulle kunna följa av nationell lagstiftning). Under alla omständigheter skulle en betydande ökning av inskränkningen av havsbaserade vindkraftparker avsevärt ändra de grundläggande antagandena i projektet, som syftade till att öka möjligheterna för havsbaserade vindkraftparker att transportera el till land, öka tillförlitligheten i elförsörjningen till DK2-området och öka handelskapaciteten, men utan att väsentligt förändra situationen för befintliga havsbaserade vindkraftparker eller prioriteringen av deras inmatning enligt respektive nationella regelverk. Om projektparterna hade känt till att maximal kapacitet behövde göras tillgänglig för handel trots vindkraftparkers prioriterade tillträde, är det således möjligt att projektet aldrig hade genomförts. |
| --- | --- |

(72)

I den mån inskränkningen inte är marknadsbaserad ger artikel 13.7 naturligtvis dessa produktionsanläggningar rätt till full ekonomisk kompensation för förlorade intäkter från stödsystem och på dagen före-marknaden. Om uteblivna intäkter kan vara större än detta (t.ex. från intradagsmarknaden eller systemtjänster) fastställs i förordningen ingen skyldighet till ersättning (även om en sådan skyldighet skulle kunna följa av nationell lagstiftning). Under alla omständigheter skulle en betydande ökning av inskränkningen av havsbaserade vindkraftparker avsevärt ändra de grundläggande antagandena i projektet, som syftade till att öka möjligheterna för havsbaserade vindkraftparker att transportera el till land, öka tillförlitligheten i elförsörjningen till DK2-området och öka handelskapaciteten, men utan att väsentligt förändra situationen för befintliga havsbaserade vindkraftparker eller prioriteringen av deras inmatning enligt respektive nationella regelverk. Om projektparterna hade känt till att maximal kapacitet behövde göras tillgänglig för handel trots vindkraftparkers prioriterade tillträde, är det således möjligt att projektet aldrig hade genomförts.

| (73) | Mot bakgrund av regelbundna kontakter med nationella tillsynsmyndigheter, ministerier och kommissionen för att förklara det planerade tillvägagångssättet är det sannolikt att projektparterna skulle ha missförstått rättsläget. Med hänsyn till detta, och med tanke på den särskilda uppmärksamhet som måste ägnas åt de utmaningar som detta särskilda demonstrationsprojekt för hybridtillgångar står inför, skulle tillämpningen av rättsliga krav som skulle kräva stora förändringar av projektets fundamenta och som, om de hade varit tydliga tidigare, hade kunnat hindra projektet från att genomföras eller förändra projektets fundamenta, faktiskt kunna anses skapa betydande problem för driften av det lilla sammanlänkade systemet. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av regelbundna kontakter med nationella tillsynsmyndigheter, ministerier och kommissionen för att förklara det planerade tillvägagångssättet är det sannolikt att projektparterna skulle ha missförstått rättsläget. Med hänsyn till detta, och med tanke på den särskilda uppmärksamhet som måste ägnas åt de utmaningar som detta särskilda demonstrationsprojekt för hybridtillgångar står inför, skulle tillämpningen av rättsliga krav som skulle kräva stora förändringar av projektets fundamenta och som, om de hade varit tydliga tidigare, hade kunnat hindra projektet från att genomföras eller förändra projektets fundamenta, faktiskt kunna anses skapa betydande problem för driften av det lilla sammanlänkade systemet.

| (74) | Kommissionen kan därför dra slutsatsen att en fullständig tillämpning av artikel 16.8 i elförordningen på KF-systemet skulle skapa betydande problem för driften av ett litet sammanlänkat system. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen kan därför dra slutsatsen att en fullständig tillämpning av artikel 16.8 i elförordningen på KF-systemet skulle skapa betydande problem för driften av ett litet sammanlänkat system.

5.3   Undantagets tillämpningsområde

Undantagets tillämpningsområde

| (75) | Undantaget gäller för beräkning och tilldelning av kapacitet mellan elområden för KF-sammanlänkningen, genom undantag från kraven i artikel 16.8 i elförordningen, i den mån det där fastställs en minimitröskel på 70 % av den totala överföringskapaciteten för KF-sammanlänkningen. I stället ska artikel 16.8 i elförordningen tillämpas på så sätt att minst 70 % av restkapaciteten ska göras tillgänglig, dvs. 70 % av den återstående kapaciteten efter avdrag för vad som behövs för att transportera produktionen från vindkraftparkerna Baltic 1, Baltic 2 och Kriegers Flak till deras respektive landbaserade system, baserat på dagliga prognoser för elproduktionen från dessa vindkraftparker. |
| --- | --- |

(75)

Undantaget gäller för beräkning och tilldelning av kapacitet mellan elområden för KF-sammanlänkningen, genom undantag från kraven i artikel 16.8 i elförordningen, i den mån det där fastställs en minimitröskel på 70 % av den totala överföringskapaciteten för KF-sammanlänkningen. I stället ska artikel 16.8 i elförordningen tillämpas på så sätt att minst 70 % av restkapaciteten ska göras tillgänglig, dvs. 70 % av den återstående kapaciteten efter avdrag för vad som behövs för att transportera produktionen från vindkraftparkerna Baltic 1, Baltic 2 och Kriegers Flak till deras respektive landbaserade system, baserat på dagliga prognoser för elproduktionen från dessa vindkraftparker.

totala

rest

| (76) | Om andra bestämmelser hänvisar till den ”minimitröskel” som anges i artikel 16.8 i elförordningen, ska detta tolkas som en hänvisning till den minimitröskel som anges i detta beslut. Detta gäller även för elnätsföreskrifter och riktlinjer, inbegripet CACM, FCA och EB, samt för villkor och metoder som bygger på dessa kommissionsförordningar. |
| --- | --- |

(76)

Om andra bestämmelser hänvisar till den ”minimitröskel” som anges i artikel 16.8 i elförordningen, ska detta tolkas som en hänvisning till den minimitröskel som anges i detta beslut. Detta gäller även för elnätsföreskrifter och riktlinjer, inbegripet CACM, FCA och EB, samt för villkor och metoder som bygger på dessa kommissionsförordningar.

| (77) | Alla andra krav i artikel 16 i elförordningen ska fortsätta att gälla, särskilt kravet på att den maximala kapacitetsnivån hos sammanlänkningarna ska ställas till förfogande samtidigt som säkerhetsnormerna för säker nätdrift uppfylls. |
| --- | --- |

(77)

Alla andra krav i artikel 16 i elförordningen ska fortsätta att gälla, särskilt kravet på att den maximala kapacitetsnivån hos sammanlänkningarna ska ställas till förfogande samtidigt som säkerhetsnormerna för säker nätdrift uppfylls.

5.4   Inga hinder för övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet

Inga hinder för övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet

| (78) | I artikel 64 i elförordningen fastställs att beslutet ska syfta till att säkerställa att det inte hindrar övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet. |
| --- | --- |

(78)

I artikel 64 i elförordningen fastställs att beslutet ska syfta till att säkerställa att det inte hindrar övergången till förnybar energi, ökad flexibilitet, energilagring, elektromobilitet och efterfrågeflexibilitet.

| (79) | Beslutet om undantag syftar till att möjliggöra ett första demonstrationsprojekt i sitt slag som syftar till att bättre integrera förnybar energi i elsystemet. Det hindrar därför inte övergången till förnybar energi. Det har inte heller någon märkbar inverkan på elektromobilitet eller efterfrågeflexibilitet. |
| --- | --- |

(79)

Beslutet om undantag syftar till att möjliggöra ett första demonstrationsprojekt i sitt slag som syftar till att bättre integrera förnybar energi i elsystemet. Det hindrar därför inte övergången till förnybar energi. Det har inte heller någon märkbar inverkan på elektromobilitet eller efterfrågeflexibilitet.

| (80) | När det gäller ökad flexibilitet och energilagring är det viktigt att notera att möjligheten till flexibilitetstjänster (inklusive lagring) för att stödja elsystemet är direkt beroende av att dessa tjänsteleverantörer får exakta och tydliga investerings- och leveranssignaler. Om strukturell överbelastning förekommer inom ett elområde leder detta till snedvridna investeringssignaler för platsspecifika flexibilitetstjänster. Till exempel skulle investeringar i vätgasproduktion eller batterilagring inom KF-systemet kunna vara mer bärkraftiga i ett regelverk som korrekt återspeglar överbelastningen mellan KF-systemet och de båda landbaserade systemen. Med tanke på de betydande tekniska utmaningarna i samband med havsbaserade investeringar innebär detta inte automatiskt att sådana investeringar skulle vara lönsamma om det finns ett separat havsbaserat elområde för KF-systemet, men det är uppenbart att tillvägagångssättet enligt beslutet om undantag kan ha en negativ inverkan på sådana investeringsmöjligheter jämfört med inrättandet av ett havsbaserat elområde. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller ökad flexibilitet och energilagring är det viktigt att notera att möjligheten till flexibilitetstjänster (inklusive lagring) för att stödja elsystemet är direkt beroende av att dessa tjänsteleverantörer får exakta och tydliga investerings- och leveranssignaler. Om strukturell överbelastning förekommer inom ett elområde leder detta till snedvridna investeringssignaler för platsspecifika flexibilitetstjänster. Till exempel skulle investeringar i vätgasproduktion eller batterilagring inom KF-systemet kunna vara mer bärkraftiga i ett regelverk som korrekt återspeglar överbelastningen mellan KF-systemet och de båda landbaserade systemen. Med tanke på de betydande tekniska utmaningarna i samband med havsbaserade investeringar innebär detta inte automatiskt att sådana investeringar skulle vara lönsamma om det finns ett separat havsbaserat elområde för KF-systemet, men det är uppenbart att tillvägagångssättet enligt beslutet om undantag kan ha en negativ inverkan på sådana investeringsmöjligheter jämfört med inrättandet av ett havsbaserat elområde.

| (81) | Å andra sidan krävs det enligt artikel 64 i elförordningen inte beslut om undantag för att maximera potentialen för flexibilitet eller energilagring, utan endast för att ”säkerställa att undantaget inte hindrar det”. Med andra ord ska undantaget inte hindra utveckling som utan undantaget skulle inträffa på naturlig väg. Det är dock inte säkert om KF-systemet, i avsaknad av ett undantag, skulle drivas som ett separat havsbaserat elområde. Som också framhållits av deltagarna i samrådet skulle ett havsbaserat elområde kunna ha betydande fördelar för marknadens funktion, transparens och effektiv användning av nättillgångar, men det medför också vissa komplikationer, t.ex. när det gäller fördelningen av kostnader och fördelar. Utan att inrätta ett havsbaserat elområde är det oklart om ett fullständigt genomförande av artikel 16.8 i elförordningen i sig skulle ge mer exakta investeringssignaler för flexibilitetstjänster eller lagring inom ramen för KF-projektet. |
| --- | --- |

(81)

Å andra sidan krävs det enligt artikel 64 i elförordningen inte beslut om undantag för att maximera potentialen för flexibilitet eller energilagring, utan endast för att ”säkerställa att undantaget inte hindrar det”. Med andra ord ska undantaget inte hindra utveckling som utan undantaget skulle inträffa på naturlig väg. Det är dock inte säkert om KF-systemet, i avsaknad av ett undantag, skulle drivas som ett separat havsbaserat elområde. Som också framhållits av deltagarna i samrådet skulle ett havsbaserat elområde kunna ha betydande fördelar för marknadens funktion, transparens och effektiv användning av nättillgångar, men det medför också vissa komplikationer, t.ex. när det gäller fördelningen av kostnader och fördelar. Utan att inrätta ett havsbaserat elområde är det oklart om ett fullständigt genomförande av artikel 16.8 i elförordningen i sig skulle ge mer exakta investeringssignaler för flexibilitetstjänster eller lagring inom ramen för KF-projektet.

| (82) | Även om undantaget inte hindrar övergången till ökad flexibilitet, inbegripet energilagring, är det således viktigt att ta hänsyn till behovet av lämpliga investeringssignaler och dess inverkan på eventuella investeringar i lagring eller andra flexibilitetsinvesteringar när det gäller villkoren för undantag. |
| --- | --- |

(82)

Även om undantaget inte hindrar övergången till ökad flexibilitet, inbegripet energilagring, är det således viktigt att ta hänsyn till behovet av lämpliga investeringssignaler och dess inverkan på eventuella investeringar i lagring eller andra flexibilitetsinvesteringar när det gäller villkoren för undantag.

5.5   Begränsning av undantaget i tid och villkor som syftar till att öka konkurrensen och integrationen med den inre marknaden för el

Begränsning av undantaget i tid och villkor som syftar till att öka konkurrensen och integrationen med den inre marknaden för el

| (83) | I artikel 64 i elförordningen fastställs uttryckligen att undantaget ska vara tidsbegränsat och förenat med villkor som syftar till ökad konkurrens och integration med den inre marknaden för el. |
| --- | --- |

(83)

I artikel 64 i elförordningen fastställs uttryckligen att undantaget ska vara tidsbegränsat och förenat med villkor som syftar till ökad konkurrens och integration med den inre marknaden för el.

5.5.1   Tidsbegränsning

Tidsbegränsning

| (84) | En tidsbegränsning behöver således inte bara motiveras av proportionalitetsprincipen, t.ex. om ett kortare undantag skulle kunna lösa problemen i fråga eller om ett längre undantag skulle leda till en oproportionerlig börda för marknadsaktörerna. I förordningen föreskrivs en obligatorisk begränsning för flera ändamål. Först och främst förutsätter förordningen att det allmänna regelverket kan tillämpas på alla situationer på den inre marknaden och att en sådan allmän tillämpning gynnar samhället. Även om det i artikel 64 medges att undantag kan krävas i särskilda situationer, kan dessa undantag öka komplexiteten i det övergripande systemet och kan utgöra hinder för integration även i angränsande områden. Dessutom grundas motiveringen till undantaget i allmänhet på den tekniska och rättsliga ramen vid den tidpunkten och på en viss nättopologi. Alla dessa situationer kommer naturligtvis att förändras. Slutligen är det viktigt att marknadsaktörerna i tillräckligt god tid kan förutse förändringar i lagstiftningen. Alla undantag måste därför vara tidsbegränsade. |
| --- | --- |

(84)

En tidsbegränsning behöver således inte bara motiveras av proportionalitetsprincipen, t.ex. om ett kortare undantag skulle kunna lösa problemen i fråga eller om ett längre undantag skulle leda till en oproportionerlig börda för marknadsaktörerna. I förordningen föreskrivs en obligatorisk begränsning för flera ändamål. Först och främst förutsätter förordningen att det allmänna regelverket kan tillämpas på alla situationer på den inre marknaden och att en sådan allmän tillämpning gynnar samhället. Även om det i artikel 64 medges att undantag kan krävas i särskilda situationer, kan dessa undantag öka komplexiteten i det övergripande systemet och kan utgöra hinder för integration även i angränsande områden. Dessutom grundas motiveringen till undantaget i allmänhet på den tekniska och rättsliga ramen vid den tidpunkten och på en viss nättopologi. Alla dessa situationer kommer naturligtvis att förändras. Slutligen är det viktigt att marknadsaktörerna i tillräckligt god tid kan förutse förändringar i lagstiftningen. Alla undantag måste därför vara tidsbegränsade.

obligatorisk

| (85) | Den enda situation där förordningen föreskriver allmänna möjligheter till undantag utan tidsbegränsningar gäller de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 i EUF-fördraget som av uppenbara fysiska skäl inte kan sammanlänkas med unionens energimarknad. Detta är lätt att förstå eftersom dessa regioner inte påverkar den inre marknaden för el. Eftersom KF inte är ett yttersta randområde måste det därför finnas en tydlig och förutsägbar tidsbegränsning för undantaget. |
| --- | --- |

(85)

Den enda situation där förordningen föreskriver allmänna möjligheter till undantag utan tidsbegränsningar gäller de yttersta randområdena i den mening som avses i artikel 349 i EUF-fördraget som av uppenbara fysiska skäl inte kan sammanlänkas med unionens energimarknad. Detta är lätt att förstå eftersom dessa regioner inte påverkar den inre marknaden för el. Eftersom KF inte är ett yttersta randområde måste det därför finnas en tydlig och förutsägbar tidsbegränsning för undantaget.

| (86) | I begäran om undantag föreslås en tidsbegränsning baserad på driften och anslutningen av de tre havsbaserade vindkraftparkerna. Ordalydelsen förefaller således inte vara obegränsad i tiden. Detta villkor är dock inte tillräckligt precist när det gäller vad som fortfarande utgör ”drift” av de ursprungliga vindkraftparkerna och gör det inte möjligt för tredje parter att förutse regelverket i tillräckligt god tid. |
| --- | --- |

(86)

I begäran om undantag föreslås en tidsbegränsning baserad på driften och anslutningen av de tre havsbaserade vindkraftparkerna. Ordalydelsen förefaller således inte vara obegränsad i tiden. Detta villkor är dock inte tillräckligt precist när det gäller vad som fortfarande utgör ”drift” av de ursprungliga vindkraftparkerna och gör det inte möjligt för tredje parter att förutse regelverket i tillräckligt god tid.

| (87) | För att undvika tvivel bör det tydligt framgå om en havsbaserad vindkraftpark som är ansluten till KF-systemet fortfarande utgör en av de ursprungliga vindkraftparkerna eller inte. Ett villkor bör därför under alla omständigheter läggas till att från och med den dag då någon av de tre vindkraftparkerna upphör att vara i drift utom för normalt underhåll eller reparationer med begränsad varaktighet, eller blir föremål för betydande ändringar, vilket ska anses vara fallet åtminstone när ett nytt anslutningsavtal krävs eller vindkraftparkens produktionskapacitet ökas med mer än 5 %, ska produktionen från denna vindkraftpark inte längre dras av från den totala överföringskapaciteten innan restkapaciteten beräknas, vilket därigenom ökar den tillgängliga kapaciteten för handel på sammanlänkningen. |
| --- | --- |

(87)

För att undvika tvivel bör det tydligt framgå om en havsbaserad vindkraftpark som är ansluten till KF-systemet fortfarande utgör en av de ursprungliga vindkraftparkerna eller inte. Ett villkor bör därför under alla omständigheter läggas till att från och med den dag då någon av de tre vindkraftparkerna upphör att vara i drift utom för normalt underhåll eller reparationer med begränsad varaktighet, eller blir föremål för betydande ändringar, vilket ska anses vara fallet åtminstone när ett nytt anslutningsavtal krävs eller vindkraftparkens produktionskapacitet ökas med mer än 5 %, ska produktionen från denna vindkraftpark inte längre dras av från den totala överföringskapaciteten innan restkapaciteten beräknas, vilket därigenom ökar den tillgängliga kapaciteten för handel på sammanlänkningen.

| (88) | Om en eller två av vindkraftparkerna upphör att vara i drift eller på annat sätt upphör att dra fördel av undantaget ska detta dock inte inverka negativt på den kommersiella situationen för de andra vindkraftparkerna eller driften av systemet. Undantaget ska således inte upphävas enbart på grund av att en av vindkraftparkernas produktion inte längre är berättigad till avdrag på förhand från den totala överföringskapaciteten, utan endast om samtliga tre vindkraftparker inte längre har rätt till detta avdrag. |
| --- | --- |

(88)

Om en eller två av vindkraftparkerna upphör att vara i drift eller på annat sätt upphör att dra fördel av undantaget ska detta dock inte inverka negativt på den kommersiella situationen för de andra vindkraftparkerna eller driften av systemet. Undantaget ska således inte upphävas enbart på grund av att en av vindkraftparkernas produktion inte längre är berättigad till avdrag på förhand från den totala överföringskapaciteten, utan endast om samtliga tre vindkraftparker inte längre har rätt till detta avdrag.

samtliga

| (89) | När det gäller den lämpliga varaktigheten för undantaget noterar kommissionen att en omedelbar tillämpning av de regler från vilka ett undantag begärs skulle kräva betydande ändringar av regleringsarrangemangen och de kommersiella arrangemangen för KF, vilket kan få negativa konsekvenser för driften av vindkraftparkerna. |
| --- | --- |

(89)

När det gäller den lämpliga varaktigheten för undantaget noterar kommissionen att en omedelbar tillämpning av de regler från vilka ett undantag begärs skulle kräva betydande ändringar av regleringsarrangemangen och de kommersiella arrangemangen för KF, vilket kan få negativa konsekvenser för driften av vindkraftparkerna.

| (90) | Å andra sidan konstaterar kommissionen att beviljandet av undantaget med en varaktighet så länge vindkraftparkerna är i drift och förblir anslutna skulle kunna innebära att undantaget skulle gälla i 20 år eller längre, med tanke på den genomsnittliga livslängden för havsbaserade vindkraftparker. Ett så långvarigt undantag skulle kunna leda till betydande nackdelar för marknadsintegrationen. |
| --- | --- |

(90)

Å andra sidan konstaterar kommissionen att beviljandet av undantaget med en varaktighet så länge vindkraftparkerna är i drift och förblir anslutna skulle kunna innebära att undantaget skulle gälla i 20 år eller längre, med tanke på den genomsnittliga livslängden för havsbaserade vindkraftparker. Ett så långvarigt undantag skulle kunna leda till betydande nackdelar för marknadsintegrationen.

| (91) | Dessutom är det viktigt att undantaget för KF inte innebär en icke utbytbar och oflexibel, något udda, del av det framväxande regelverket för havsbaserad energiproduktion. För att säkerställa tillräcklig flexibilitet, men samtidigt ge alla projektparter och andra marknadsaktörer tillräcklig säkerhet och förutsägbarhet, bör regelbundna översyner göras av det regelverk som godkänns genom detta beslut om undantag. |
| --- | --- |

(91)

Dessutom är det viktigt att undantaget för KF inte innebär en icke utbytbar och oflexibel, något udda, del av det framväxande regelverket för havsbaserad energiproduktion. För att säkerställa tillräcklig flexibilitet, men samtidigt ge alla projektparter och andra marknadsaktörer tillräcklig säkerhet och förutsägbarhet, bör regelbundna översyner göras av det regelverk som godkänns genom detta beslut om undantag.

| (92) | Kommissionen måste således göra en avvägning mellan de legitima intressena hos KF:s projektpartner och de angränsande medlemsstaterna, som har förlitat sig på lagligheten i den lagstiftningslösning som tagits fram för det första projektet av sitt slag, och intressena hos EU:s konsumenter och producenter att dra nytta av principen om maximering av gränsöverskridande flöden. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen måste således göra en avvägning mellan de legitima intressena hos KF:s projektpartner och de angränsande medlemsstaterna, som har förlitat sig på lagligheten i den lagstiftningslösning som tagits fram för det första projektet av sitt slag, och intressena hos EU:s konsumenter och producenter att dra nytta av principen om maximering av gränsöverskridande flöden.

| (93) | Kommissionen tar hänsyn till att det är möjligt (20) att ta fram och genomföra en lagstiftningslösning som inte kräver ett undantag, men detta kommer att kräva avsevärd tid och skulle också föra med sig en avsevärd komplexitet. Detsamma gäller för de nödvändiga avtalsmässiga anpassningarna av den nya regleringen i överensstämmelse med EU:s regler. Eftersom regelverket för havsbaserade hybridtillgångar för närvarande diskuteras bör det dessutom ges tillräckligt med tid för att säkerställa att sådana anpassningar inte behöver inledas innan en solid och tydlig grund har säkerställts. Det förefaller därför lämpligt att bevilja undantaget för en period på tio år. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen tar hänsyn till att det är möjligt (20) att ta fram och genomföra en lagstiftningslösning som inte kräver ett undantag, men detta kommer att kräva avsevärd tid och skulle också föra med sig en avsevärd komplexitet. Detsamma gäller för de nödvändiga avtalsmässiga anpassningarna av den nya regleringen i överensstämmelse med EU:s regler. Eftersom regelverket för havsbaserade hybridtillgångar för närvarande diskuteras bör det dessutom ges tillräckligt med tid för att säkerställa att sådana anpassningar inte behöver inledas innan en solid och tydlig grund har säkerställts. Det förefaller därför lämpligt att bevilja undantaget för en period på tio år.

20

| (94) | Det kan dock inte helt uteslutas att ett kontinuerligt undantag fortfarande kommer att krävas för att upprätthålla den ekonomiska balansen och säkerställa KF:s livskraft även efter denna tioårsperiod. Kommissionen får därför förlänga denna period om det är motiverat. Undantaget, inklusive eventuella förlängningar, bör inte överstiga en period på 25 år, eftersom detta skulle sträcka sig längre än den förväntade återstående livslängden för vindkraftparkerna. |
| --- | --- |

(94)

Det kan dock inte helt uteslutas att ett kontinuerligt undantag fortfarande kommer att krävas för att upprätthålla den ekonomiska balansen och säkerställa KF:s livskraft även efter denna tioårsperiod. Kommissionen får därför förlänga denna period om det är motiverat. Undantaget, inklusive eventuella förlängningar, bör inte överstiga en period på 25 år, eftersom detta skulle sträcka sig längre än den förväntade återstående livslängden för vindkraftparkerna.

| (95) | Kommissionens granskning av en eventuell begäran om förlängning ska inbegripa en bedömning av huruvida det är möjligt att ändra projektstrukturen på ett sätt som skulle möjliggöra en fullständig integrering av KF-systemet i det allmänna regelverket, t.ex. genom att definiera havsbaserade elområden. Vid varje sådan ändring av projektstrukturen måste vederbörlig hänsyn tas till den ekonomiska balans som fastställs i beslutet om undantag. Ett detaljerat förfarande för ansökan om och beviljande av en sådan förlängning anges i avsnitt 5.5.3. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionens granskning av en eventuell begäran om förlängning ska inbegripa en bedömning av huruvida det är möjligt att ändra projektstrukturen på ett sätt som skulle möjliggöra en fullständig integrering av KF-systemet i det allmänna regelverket, t.ex. genom att definiera havsbaserade elområden. Vid varje sådan ändring av projektstrukturen måste vederbörlig hänsyn tas till den ekonomiska balans som fastställs i beslutet om undantag. Ett detaljerat förfarande för ansökan om och beviljande av en sådan förlängning anges i avsnitt 5.5.3.

5.5.2   Övriga villkor

Övriga villkor

| (96) | När det gäller ytterligare villkor skulle införandet av en ökad minimikapacitet som är tillgänglig för handel för ett annars oförändrat projekt direkt bidra till att återinföra det problem som ska lösas genom undantaget under de timmar då kablarna i KF-systemet är överbelastade. Om kablarna däremot inte är överbelastade gäller maximeringsprincipen under alla omständigheter, vilket innebär att den maximala tekniskt genomförbara kapaciteten redan nu måste ställas till förfogande upp till överföringssystemets totala överföringskapacitet. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller ytterligare villkor skulle införandet av en ökad minimikapacitet som är tillgänglig för handel för ett annars oförändrat projekt direkt bidra till att återinföra det problem som ska lösas genom undantaget under de timmar då kablarna i KF-systemet är överbelastade. Om kablarna däremot inte är överbelastade gäller maximeringsprincipen under alla omständigheter, vilket innebär att den maximala tekniskt genomförbara kapaciteten redan nu måste ställas till förfogande upp till överföringssystemets totala överföringskapacitet.

| (97) | Det kan dock inte uteslutas att det finns utrymme för en ökning av den tillgängliga kapaciteten på längre sikt. I synnerhet föreskrevs i de tidigare planerna för projektet fortfarande att ytterligare likströmskablar skulle anläggas, och dessa planer avbröts på grund av två och en halv gånger högre kostnader för nödvändiga komponenter (se skälen 40–42 ovan). Det är således inte uteslutet att sådana investeringar skulle kunna göras i framtiden. I KF-bidragsavtalet föreskrevs särskilt möjligheten att integrera en svensk vindkraftpark i KF-systemet och möjligheten att öka kapaciteten i ett sådant scenario togs upp. |
| --- | --- |

(97)

Det kan dock inte uteslutas att det finns utrymme för en ökning av den tillgängliga kapaciteten på längre sikt. I synnerhet föreskrevs i de tidigare planerna för projektet fortfarande att ytterligare likströmskablar skulle anläggas, och dessa planer avbröts på grund av två och en halv gånger högre kostnader för nödvändiga komponenter (se skälen 40–42 ovan). Det är således inte uteslutet att sådana investeringar skulle kunna göras i framtiden. I KF-bidragsavtalet föreskrevs särskilt möjligheten att integrera en svensk vindkraftpark i KF-systemet och möjligheten att öka kapaciteten i ett sådant scenario togs upp.

| (98) | Om ny teknisk utveckling eller marknadsutveckling eller investeringar i nya havsbaserade vindkraftparker i närheten av KF gör att en uppgradering av det befintliga systemet eller anläggning av nya kablar som ökar den tillgängliga kapaciteten för handel blir ekonomiskt lönsam (med beaktande av behovet av att säkerställa säker drift av KF-systemet och angränsande system) bör sådana investeringar göras. Vid begäran om förlängning ska kommissionens bedömning även omfatta huruvida sådana investeringar i ytterligare kapacitet rimligen kan förväntas. |
| --- | --- |

(98)

Om ny teknisk utveckling eller marknadsutveckling eller investeringar i nya havsbaserade vindkraftparker i närheten av KF gör att en uppgradering av det befintliga systemet eller anläggning av nya kablar som ökar den tillgängliga kapaciteten för handel blir ekonomiskt lönsam (med beaktande av behovet av att säkerställa säker drift av KF-systemet och angränsande system) bör sådana investeringar göras. Vid begäran om förlängning ska kommissionens bedömning även omfatta huruvida sådana investeringar i ytterligare kapacitet rimligen kan förväntas.

| (99) | Om leverantörer av flexibilitetstjänster visar ett konkret intresse av att förverkliga projekt inom eller i närheten av KF-systemet som skulle kunna öka den tillgängliga handelskapaciteten genom att utnyttja flexibilitetstjänster (t.ex. lagring av överskottsproduktion av vindkraft i havsbaserade batterier), ska sådana investeringar vederbörligen beaktas av de nationella myndigheterna i fråga, för att utnyttja deras potential att öka den tillgängliga kapaciteten för handel upp till den miniminivå som anges i artikel 16.8 i elförordningen. |
| --- | --- |

(99)

Om leverantörer av flexibilitetstjänster visar ett konkret intresse av att förverkliga projekt inom eller i närheten av KF-systemet som skulle kunna öka den tillgängliga handelskapaciteten genom att utnyttja flexibilitetstjänster (t.ex. lagring av överskottsproduktion av vindkraft i havsbaserade batterier), ska sådana investeringar vederbörligen beaktas av de nationella myndigheterna i fråga, för att utnyttja deras potential att öka den tillgängliga kapaciteten för handel upp till den miniminivå som anges i artikel 16.8 i elförordningen.

5.5.3   Förfarande för eventuella begäran om förlängning

Förfarande för eventuella begäran om förlängning

| (100) | För att kommissionen ska kunna bedöma om undantaget fortfarande är nödvändigt med tanke på eventuella framtida klargöranden och ändringar av den rättsliga ramen för hybridprojekt ska de nationella myndigheterna i tillräckligt god tid före utgången av undantagsperioden rapportera till kommissionen om de anser det nödvändigt att förlänga undantaget. Om de nationella myndigheterna önskar begära förlängning av det nuvarande undantaget ska en gemensam begäran lämnas in i tillräckligt god tid före utgången av undantagsperioden för att möjliggöra en grundlig analys av begäran om förlängning och tidig information till marknadsaktörerna om det framtida regelverket för KF. En sådan begäran ska innehålla en kostnads-nyttoanalys som visar effekterna av undantaget både på KF-systemet och på regional nivå och EU-nivå, med en jämförelse av åtminstone möjligheterna att fortsätta undantaget i dess nuvarande form, en ökning av den tillgängliga kapaciteten genom ytterligare investeringar och en fullständig integrering av KF-systemet i det allmänna regelverk för havsbaserade hybridtillgångar som är tillämpligt vid tidpunkten för begäran om förlängning. |
| --- | --- |

(100)

För att kommissionen ska kunna bedöma om undantaget fortfarande är nödvändigt med tanke på eventuella framtida klargöranden och ändringar av den rättsliga ramen för hybridprojekt ska de nationella myndigheterna i tillräckligt god tid före utgången av undantagsperioden rapportera till kommissionen om de anser det nödvändigt att förlänga undantaget. Om de nationella myndigheterna önskar begära förlängning av det nuvarande undantaget ska en gemensam begäran lämnas in i tillräckligt god tid före utgången av undantagsperioden för att möjliggöra en grundlig analys av begäran om förlängning och tidig information till marknadsaktörerna om det framtida regelverket för KF. En sådan begäran ska innehålla en kostnads-nyttoanalys som visar effekterna av undantaget både på KF-systemet och på regional nivå och EU-nivå, med en jämförelse av åtminstone möjligheterna att fortsätta undantaget i dess nuvarande form, en ökning av den tillgängliga kapaciteten genom ytterligare investeringar och en fullständig integrering av KF-systemet i det allmänna regelverk för havsbaserade hybridtillgångar som är tillämpligt vid tidpunkten för begäran om förlängning.

| (101) | När kommissionen fattar beslut om en begäran om förlängning ska den ta vederbörlig hänsyn till de sammankopplade vindkraftparkparkernas och de berörda systemansvarigas ekonomiska intressen, men också till de bredare socioekonomiska effekterna av undantaget på regional och europeisk nivå. Granskningen ska särskilt fastställa om och hur KF-systemet bör integreras i ett bredare regelverk för hybridtillgångar. |
| --- | --- |

(101)

När kommissionen fattar beslut om en begäran om förlängning ska den ta vederbörlig hänsyn till de sammankopplade vindkraftparkparkernas och de berörda systemansvarigas ekonomiska intressen, men också till de bredare socioekonomiska effekterna av undantaget på regional och europeisk nivå. Granskningen ska särskilt fastställa om och hur KF-systemet bör integreras i ett bredare regelverk för hybridtillgångar.

| (102) | För att ta tillräcklig hänsyn till ändringar av regelverket samt den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen bör eventuella förlängningar (om de beviljas) vara tidsbegränsade. |
| --- | --- |

(102)

För att ta tillräcklig hänsyn till ändringar av regelverket samt den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen bör eventuella förlängningar (om de beviljas) vara tidsbegränsade.

| (103) | Om kommissionen kommer fram till att det för att bevilja en förlängning krävs ändringar av den regleringsmetod som fastställs i detta beslut eller att andra villkor är nödvändiga för att öka konkurrensen eller marknadsintegrationen, ska tillräckligt med tid ges för att genomföra dem, och andra marknadsaktörer ska i tillräckligt god tid underrättas i förväg om eventuella ändringar av tillgänglig gränsöverskridande kapacitet. |
| --- | --- |

(103)

Om kommissionen kommer fram till att det för att bevilja en förlängning krävs ändringar av den regleringsmetod som fastställs i detta beslut eller att andra villkor är nödvändiga för att öka konkurrensen eller marknadsintegrationen, ska tillräckligt med tid ges för att genomföra dem, och andra marknadsaktörer ska i tillräckligt god tid underrättas i förväg om eventuella ändringar av tillgänglig gränsöverskridande kapacitet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak beviljas ett undantag från bestämmelserna i artikel 16.8 i förordning (EU) 2019/943. Vid beräkningen av huruvida miniminivåerna för tillgänglig kapacitet för handel mellan elområden har uppnåtts ska den kapacitetsbas som ska användas för att beräkna minimikapaciteten vara restkapaciteten efter avdrag för den kapacitet som krävs för att transportera den prognostiserade elproduktionen i de vindkraftparker som är anslutna till Kriegers Flaks kombinerade nätanläggning under dagen före-fasen till respektive nationella landbaserade system, snarare än till den totala överföringskapaciteten.

Artikel 16.1 i förordning (EU) 2019/943 förblir fullt tillämplig, och den maximala kapacitetsinivån för den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak och de överföringsnät som påverkas av den gränsöverskridande kapaciteten hos den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak, ända upp till den totala nätkapaciteten för den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak, ska göras tillgänglig för marknadsaktörer samtidigt som säkerhetsstandarderna för säker nätdrift uppfylls.

Artikel 2

Undantaget enligt artikel 1 ska omfatta alla hänvisningar till den minimikapacitet som ska göras tillgänglig för handel enligt artikel 16.8 i förordning (EU) 2019/943, i förordning (EU) 2019/943 och i kommissionens förordningar som grundar sig på denna förordning.

Artikel 3

Undantaget enligt artikel 1 ska tillämpas till och med tio år efter antagandet av kommissionens beslut. Denna period får förlängas av kommissionen i enlighet med artikel 4. Undantagets totala varaktighet, inklusive eventuella förlängningar, får inte överstiga 25 år.

Om någon av de tre vindkraftparker som är anslutna till den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak upphör att vara i drift på annat sätt än för normalt underhåll eller reparationer med begränsad varaktighet, eller om en sådan vindkraftpark blir föremål för betydande ändringar, ska den el som produceras av denna vindkraftpark inte längre dras av enligt artikel 1, vilket därigenom ökar den tillgängliga handelskapaciteten på sammanlänkningen. Produktionsavbrott på grund av låga marknadspriser eller instruktioner från systemansvariga ska inte beaktas. Ändringar ska anses vara betydande åtminstone när ett nytt anslutningsavtal krävs eller vindkraftparkens produktionskapacitet ökas med mer än 5 %.

Artikel 4

De danska och tyska myndigheterna får gemensamt begära att kommissionen förlänger den undantagsperiod som anges i artikel 3. En sådan begäran ska lämnas in i tillräckligt god tid före utgången av undantagsperioden. Varje begäran om förlängning av undantaget ska innehålla en analys av kostnaderna och nyttan med den regleringsmetod som valts inom ramen för undantaget, inklusive en kvantitativ analys. Den ska också tillhandahålla analyser av möjliga alternativa lösningar, särskilt integreringen av Kriegers Flaks kombinerade nätanläggning i det allmänna reglerade system för havsbaserade hybridtillgångar som var tillämpligt vid den tidpunkten, inrättandet av ett separat havsbaserat elområde för den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak och/eller ytterligare investeringar för att öka den tillgängliga överföringskapaciteten. Om kommissionen, efter en begäran om förlängning, kommer fram till att det för att bevilja en förlängning krävs ändringar av den regleringsmetod som fastställs i detta beslut eller att andra villkor är nödvändiga för att öka konkurrensen eller marknadsintegrationen, ska tillräckligt med tid ges för att genomföra dem, och andra marknadsaktörer ska i tillräckligt god tid underrättas i förväg om eventuella ändringar av tillgänglig gränsöverskridande kapacitet.

Artikel 5

Om leverantörer av flexibilitetstjänster visar ett konkret intresse av att förverkliga projekt som skulle kunna öka den tillgängliga kapaciteten för handel i Kriegers Flaks kombinerade nätanläggning genom att utnyttja flexibilitetstjänster, ska sådana investeringar vederbörligen beaktas av de danska och tyska myndigheterna för att utnyttja deras potential att öka den tillgängliga handelskapaciteten upp till den miniminivå som anges i artikel 16.8 i elförordningen. Om sådana investeringar föreslås men inte möjliggörs i den kombinerade nätanläggningen Kriegers Flak ska de nationella myndigheterna informera kommissionen om detta.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark och Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 11 november 2020.

På kommissionens vägnar

Kadri SIMSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 158, 14.6.2019, s. 54.

1

(2)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/derogation_decisions2020v1.pdf

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1391/2013 av den 14 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse (EUT L 349, 21.12.2013, s. 28).

3

(4)  Se Acers beslut 6/2020 av den 7 februari 2020 om begäran från tillsynsmyndigheterna i kapacitetsberäkningsregionen för Hansa om att förlänga perioden för att nå en överenskommelse om metoden för långsiktig kapacitetsberäkning, https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions/ACER%20Decision%2006-2020%20on%20extension%20Hansa_LT_CCM.pdf

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) 2015/1222 av den 24 juli 2015 om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning (EUT L 197, 25.7.2015, s. 24).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) 2016/1719 av den 26 september 2016 om fastställande av riktlinjer för förhandstilldelning av kapacitet (EUT L 259, 27.9.2016, s. 42).

6

(7)  Kommissionens förordning (EU) 2017/2195 av den 23 november 2017 om fastställande av riktlinjer för balanshållning avseende el (EUT L 312, 28.11.2017, s. 6).

7

(8)  Se kommissionens beslut 2014/536/EU av den 14 augusti 2014 om att bevilja Republiken Grekland undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (EUT L 248, 22.8.2014, s. 12).

8

(9)  Se kommissionens beslut 2004/920/EG av den 20 december 2004 om undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG om ögruppen Azorerna (EUT L 389, 30.12.2004, s. 31), kommissionens beslut 2006/375/EG av den 23 maj 2006 om undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2003/54/EG om ögruppen Madeira (EUT L 142, 30.5.2006, s. 35), kommissionens beslut 2006/653/EG av den 25 september 2006 om att bevilja Republiken Cypern undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG (EUT L 270, 29.9.2006, s. 72), kommissionens beslut 2006/859/EG av den 28 november 2006 om att bevilja Malta undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG (EUT L 332, 30.11.2006, s. 32) och kommissionens beslut 2014/536/EU av den 14 augusti 2014 om att bevilja Republiken Grekland undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (EUT L 248, 22.8.2014, s. 12).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (EGT L 27, 30.1.1997, s. 20).

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut 2014/536/EU, som hänvisar till de högre kostnaderna för elproduktion på öarna medan priserna enligt lag är likvärdiga med priserna på fastlandet.

11

(12)  Presentation av 50Hertz för kommissionen den 9 maj 2014, bild 3.

12

(13)  På grundval av de uppgifter som de tyska och danska myndigheterna lämnade den 11 september 2020 jämförs kapacitetsvärdena på följande sätt: När det gäller de tyska och danska havsbaserade vindkraftparkerna som var och en har samma utnyttjandegrad skulle den tillgängliga överföringskapaciteten i riktning mot den tyska marknaden enligt den ursprungliga projektutformningen ha varierat från 600 MW (vid ingen vindkraftproduktion) till cirka 855 MW (om vindkraftproduktionen uppgår till cirka 50 % av respektive installerad kapacitet) och därefter från cirka 855 MW till 661 MW (med maximal vindkraftproduktion), medan den enligt det reviderade projektet skulle variera från 400 MW (vid ingen vindkraftproduktion) till 61 MW (med vindkraftproduktion).

13

Den överföringskapacitet som är tillgänglig för den danska marknaden skulle enligt den ursprungliga projektutformningen ha varierat från 600 MW (vid ingen produktion) till 0 MW (vid maximal produktion), medan den enligt den reviderade projektstrukturen skulle vara 400 MW (vid vindkraftsproduktion på mellan 0 % och 33 %) och sedan variera mellan 400 MW och 61 MW (om vindkraftsproduktionen är maximal).

(14)  Se kommissionens beslut av den 7 december 2018 i ärende AT.40461 – DE/DK Interconnector: https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003 (EUT L 211, 14.8.2009, s. 15).

16

(17)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/39351/39351_1223_4.pdf

17

(18)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf

18

(19)  S. 16, nr 7.

19

(20)  Under samrådet pekade de berörda parterna särskilt på möjligheten att utveckla ett havsbaserat elområde för projektet.

20

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2124

av den 9 december 2020

om att inte bevilja något unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen Contec Hydrogen Peroxide

[delgivet med nr C(2020) 8394]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 januari 2017 lämnade Contec Cleanroom (UK) Ltd i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 in en ansökan om godkännande av en biocidproduktfamilj med namnet Contec Hydrogen Peroxide i produkttyp 2, såsom den beskrivs i bilaga V till den förordningen, och tillhandahöll en skriftlig bekräftelse på att den behöriga myndigheten i Förenade kungariket hade samtyckt till att utvärdera ansökan. Den 25 mars 2019 tog Contec Europe över som presumtiv innehavare av godkännandet på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, och den 1 februari 2020 accepterade Sloveniens behöriga myndighet att ta över rollen som utvärderande behörig myndighet. Ansökan registrerades med nummer BC-GN057178-26 i registret över biocidprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 januari 2017 lämnade Contec Cleanroom (UK) Ltd i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 in en ansökan om godkännande av en biocidproduktfamilj med namnet Contec Hydrogen Peroxide i produkttyp 2, såsom den beskrivs i bilaga V till den förordningen, och tillhandahöll en skriftlig bekräftelse på att den behöriga myndigheten i Förenade kungariket hade samtyckt till att utvärdera ansökan. Den 25 mars 2019 tog Contec Europe över som presumtiv innehavare av godkännandet på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, och den 1 februari 2020 accepterade Sloveniens behöriga myndighet att ta över rollen som utvärderande behörig myndighet. Ansökan registrerades med nummer BC-GN057178-26 i registret över biocidprodukter.

| (2) | Contec Hydrogen Peroxide innehåller väteperoxid som verksamt ämne, som är upptaget i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Contec Hydrogen Peroxide innehåller väteperoxid som verksamt ämne, som är upptaget i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 28 augusti 2019 lämnade den utvärderande behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 528/2012, in en bedömningsrapport och slutsatserna av sin utvärdering till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten). |
| --- | --- |

(3)

Den 28 augusti 2019 lämnade den utvärderande behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 528/2012, in en bedömningsrapport och slutsatserna av sin utvärdering till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten).

| (4) | Den 7 april 2020 lämnade kemikaliemyndigheten, i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EU) nr 528/2012, ett yttrande (2) om Contec Hydrogen Peroxide till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Den 7 april 2020 lämnade kemikaliemyndigheten, i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EU) nr 528/2012, ett yttrande (2) om Contec Hydrogen Peroxide till kommissionen.

| (5) | I yttrandet konstateras att Contec Hydrogen Peroxide är en biocidproduktfamilj i den mening som avses i artikel 3.1 s i förordning (EU) nr 528/2012, men att den inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 b i i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I yttrandet konstateras att Contec Hydrogen Peroxide är en biocidproduktfamilj i den mening som avses i artikel 3.1 s i förordning (EU) nr 528/2012, men att den inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 b i i den förordningen.

| (6) | Enligt kemikaliemyndighetens yttrande har sökanden inte styrkt att Contec Hydrogen Peroxide är tillräckligt effektivt, eftersom de inlämnade effektstudierna inte var samstämmiga och inte kunde visa att alla relevanta kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- |

(6)

Enligt kemikaliemyndighetens yttrande har sökanden inte styrkt att Contec Hydrogen Peroxide är tillräckligt effektivt, eftersom de inlämnade effektstudierna inte var samstämmiga och inte kunde visa att alla relevanta kriterier är uppfyllda.

| (7) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att Contec Hydrogen Peroxide inte bör beviljas något unionsgodkännande. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att Contec Hydrogen Peroxide inte bör beviljas något unionsgodkännande.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Contec Europe beviljas inget unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av biocidproduktfamiljen Contec Hydrogen Peroxide.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Contec Europe, Zl du Prat, Avenue Paul Dupleix, 56000 Vannes, Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kemikaliemyndighetens yttrande om unionsgodkännande av biocidproduktfamiljen Contec Hydrogen Peroxide, ECHA/BPC/248/2020, antaget den 5 mars 2020, https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation

2

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2125

av den 16 december 2020

om erkännande av Government of Nunavut som ett organ som är behörigt att utfärda dokument som styrker att villkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter på unionsmarknaden uppfylls

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 av den 16 september 2009 om handel med sälprodukter (1), särskilt artikel 3.1a andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1007/2009 fastställs harmoniserade regler för saluföring av sälprodukter på unionsmarknaden. I artikel 3.1 fastställs villkoren för saluförande av sälprodukter som härrör från den jakt som inuitsamhällen eller andra ursprungsbefolkningar bedriver. När sälprodukter saluförs ska de åtföljas av en handling som intygar att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda och som utfärdas av ett organ som erkänts av kommissionen för detta syfte. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1007/2009 fastställs harmoniserade regler för saluföring av sälprodukter på unionsmarknaden. I artikel 3.1 fastställs villkoren för saluförande av sälprodukter som härrör från den jakt som inuitsamhällen eller andra ursprungsbefolkningar bedriver. När sälprodukter saluförs ska de åtföljas av en handling som intygar att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda och som utfärdas av ett organ som erkänts av kommissionen för detta syfte.

| (2) | Genom beslut C (2015) 5253 (2) godkände kommissionen ”Department of Environment, Government of Nunavut” som ett organ som är behörigt att utfärda handlingar som styrker att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter på unionsmarknaden är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut C (2015) 5253 (2) godkände kommissionen ”Department of Environment, Government of Nunavut” som ett organ som är behörigt att utfärda handlingar som styrker att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter på unionsmarknaden är uppfyllda.

| (3) | Mot bakgrund av ändringarna av förordning (EG) nr 1007/2009 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 (3) och av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 (4), antog kommissionen beslut C(2015) 7273 (5) utöver beslut C(2015) 5253. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av ändringarna av förordning (EG) nr 1007/2009 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 (3) och av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 (4), antog kommissionen beslut C(2015) 7273 (5) utöver beslut C(2015) 5253.

| (4) | Den 4 augusti 2020 mottog kommissionen en skrivelse från Department of Economic Development and Transportation of Nunavut som var daterad den 22 april 2020 och innehöll en begäran om att ändra namnet på dess godkända organ för att återspegla en omorganisation i Nunavuts regering. |
| --- | --- |

(4)

Den 4 augusti 2020 mottog kommissionen en skrivelse från Department of Economic Development and Transportation of Nunavut som var daterad den 22 april 2020 och innehöll en begäran om att ändra namnet på dess godkända organ för att återspegla en omorganisation i Nunavuts regering.

| (5) | Department of Economic Development and Transportation i Nunavuts regering begärde att namnet ”Department of Environment, Government of Nunavut” ändras till ”Government of Nunavut”. |
| --- | --- |

(5)

Department of Economic Development and Transportation i Nunavuts regering begärde att namnet ”Department of Environment, Government of Nunavut” ändras till ”Government of Nunavut”.

| (6) | Department of Economic Development and Transportation i Nunavuts regering uppgav att namnändringen inte innebar någon förändring av det godkända organets funktion och roll. |
| --- | --- |

(6)

Department of Economic Development and Transportation i Nunavuts regering uppgav att namnändringen inte innebar någon förändring av det godkända organets funktion och roll.

| (7) | Organet ”Government of Nunavut” uppfyller villkoren för godkända organ i artikel 3.1a tredje stycket i förordning (EG) nr 1007/2009 och artikel 3.1 i genomförandeförordning (EU) 2015/1850. |
| --- | --- |

(7)

Organet ”Government of Nunavut” uppfyller villkoren för godkända organ i artikel 3.1a tredje stycket i förordning (EG) nr 1007/2009 och artikel 3.1 i genomförandeförordning (EU) 2015/1850.

| (8) | Det är därför lämpligt att erkänna organet ”Government of Nunavut” som ett organ som är behörigt att utfärda handlingar som styrker att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför lämpligt att erkänna organet ”Government of Nunavut” som ett organ som är behörigt att utfärda handlingar som styrker att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Organet ”Nunavuts regering” erkänns härmed som ett organ som är behörigt att utfärda handlingar som styrker att villkoren i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda.

Artikel 2

Besluten C (2015) 5253 och C (2015) 7273 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 286, 31.10.2009, s. 36.

1

(2)  Kommissionens beslut C(2015) 5253 av den 30 juli 2015 om erkännande av Department of Environment, Government of Nunavut med avseende på tillämpningen av artikel 6 i kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 av den 10 augusti 2010 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 av den 6 oktober 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 (EUT L 262, 7.10.2015, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 av den 13 oktober 2015 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (EUT L 271, 16.10.2015, s. 1).

4

(5)  Kommissionens beslut C(2015) 7273 av den 26 oktober 2015 om erkännande av Department of Environment, Government of Nunavut enligt artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter.

5

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2126

av den 16 december 2020

om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Vid fastställandet av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030 inom de sektorer som omfattas av förordning (EU) 2018/842 bör de relevanta beräkningarna baseras på de mest exakta uppgifter som finns tillgängliga. De totala växthusgasutsläpp som omfattas av förordning (EU) 2018/842 och som medlemsstaterna under 2020 meddelat kommissionen i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (2) fastställs därför efter en omfattande granskning. Denna granskning har genomförts av kommissionen, biträdd av Europeiska miljöbyrån, i enlighet med artikel 19.1 i förordning (EU) nr 525/2013 och resultaten består av granskade uppgifter om växthusgasutsläpp för åren 2005 och 2016–2018 i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842. |
| --- | --- |

(1)

Vid fastställandet av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030 inom de sektorer som omfattas av förordning (EU) 2018/842 bör de relevanta beräkningarna baseras på de mest exakta uppgifter som finns tillgängliga. De totala växthusgasutsläpp som omfattas av förordning (EU) 2018/842 och som medlemsstaterna under 2020 meddelat kommissionen i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (2) fastställs därför efter en omfattande granskning. Denna granskning har genomförts av kommissionen, biträdd av Europeiska miljöbyrån, i enlighet med artikel 19.1 i förordning (EU) nr 525/2013 och resultaten består av granskade uppgifter om växthusgasutsläpp för åren 2005 och 2016–2018 i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842.

| (2) | Uppgifter med samma precision som de inventeringsdata som granskats krävs för utsläpp av växthusgaser från stationära anläggningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (3), som inrättar ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) enligt unionsregistret över kontrollerade utsläpp från dessa anläggningar (nedan kallat registret). Om de utsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem från 2005 i registret inte motsvarar det nuvarande tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG eller förordning (EU) 2018/842, används relevanta kommissionsbeslut (4) som antagits i enlighet med direktiv 2003/87/EG eller Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (5), liksom nationella fördelningsplaner och den officiella korrespondensen mellan kommissionen och respektive medlemsstater, för att tillhandahålla kompletterande utsläppsdata. |
| --- | --- |

(2)

Uppgifter med samma precision som de inventeringsdata som granskats krävs för utsläpp av växthusgaser från stationära anläggningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (3), som inrättar ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) enligt unionsregistret över kontrollerade utsläpp från dessa anläggningar (nedan kallat registret). Om de utsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem från 2005 i registret inte motsvarar det nuvarande tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG eller förordning (EU) 2018/842, används relevanta kommissionsbeslut (4) som antagits i enlighet med direktiv 2003/87/EG eller Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (5), liksom nationella fördelningsplaner och den officiella korrespondensen mellan kommissionen och respektive medlemsstater, för att tillhandahålla kompletterande utsläppsdata.

| (3) | För att säkerställa överensstämmelse mellan de fastställda årliga utsläppstilldelningarna och de rapporterade växthusgasutsläppen för varje år under perioden 2021–2030 måste medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar beräknas i koldioxidekvivalenter genom att samma värden för global uppvärmningspotential tillämpas, nämligen de värden som anges i den femte utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar och förtecknas i bilagan till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 2020/1044 (6). |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa överensstämmelse mellan de fastställda årliga utsläppstilldelningarna och de rapporterade växthusgasutsläppen för varje år under perioden 2021–2030 måste medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar beräknas i koldioxidekvivalenter genom att samma värden för global uppvärmningspotential tillämpas, nämligen de värden som anges i den femte utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar och förtecknas i bilagan till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 2020/1044 (6).

| (4) | För att beräkna den årliga utsläppstilldelningen för varje medlemsstat för 2030 i enlighet med de minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2030 i förhållande till 2005 års nivåer som anges i bilaga I till förordning (EU) 2018/842 tillämpas en femstegsmetod. |
| --- | --- |

(4)

För att beräkna den årliga utsläppstilldelningen för varje medlemsstat för 2030 i enlighet med de minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2030 i förhållande till 2005 års nivåer som anges i bilaga I till förordning (EU) 2018/842 tillämpas en femstegsmetod.

| (5) | Först fastställs värdet för 2005 års utsläpp av växthusgaser. Mängden växthusgasutsläpp från stationära anläggningar inom tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG som förekom 2005 subtraheras från de granskade totala växthusgasutsläppen för 2005. För medlemsstater som gått med i EU:s utsläppshandelssystem efter 2005 gäller den utsläppsmängd för 2005 som fastställs i beslut 2013/162/EU. Utvidgningen 2013 av tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG återspeglas i beräkningen av 2005 års ekvivalentvärde för motsvarande justering av den årliga utsläppstilldelningen för 2020 i enlighet med beslut 406/2009/EG, enligt vad som fastställs i med genomförandebeslut 2013/634/EU. I enlighet med kraven i artikel 10.1 a i förordning (EU) 2018/842 återspeglar beräkningen också förändringar mellan 2005 och 2012 av vilka anläggningar som omfattas, på samma sätt som anges i beslut (EU) 2017/1471. |
| --- | --- |

(5)

Först fastställs värdet för 2005 års utsläpp av växthusgaser. Mängden växthusgasutsläpp från stationära anläggningar inom tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG som förekom 2005 subtraheras från de granskade totala växthusgasutsläppen för 2005. För medlemsstater som gått med i EU:s utsläppshandelssystem efter 2005 gäller den utsläppsmängd för 2005 som fastställs i beslut 2013/162/EU. Utvidgningen 2013 av tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG återspeglas i beräkningen av 2005 års ekvivalentvärde för motsvarande justering av den årliga utsläppstilldelningen för 2020 i enlighet med beslut 406/2009/EG, enligt vad som fastställs i med genomförandebeslut 2013/634/EU. I enlighet med kraven i artikel 10.1 a i förordning (EU) 2018/842 återspeglar beräkningen också förändringar mellan 2005 och 2012 av vilka anläggningar som omfattas, på samma sätt som anges i beslut (EU) 2017/1471.

| (6) | I ett andra steg beräknas den årliga utsläppstilldelningen för varje medlemsstat för år 2030 genom tillämpning av den procentsats som fastställs i bilaga I till förordning (EU) 2018/842 på det beräknade utsläppsvärdet för 2005. |
| --- | --- |

(6)

I ett andra steg beräknas den årliga utsläppstilldelningen för varje medlemsstat för år 2030 genom tillämpning av den procentsats som fastställs i bilaga I till förordning (EU) 2018/842 på det beräknade utsläppsvärdet för 2005.

| (7) | I steg tre beräknas den genomsnittliga mängden växthusgasutsläpp inom ramen för förordning (EU) 2018/842 under åren 2016, 2017 och 2018 för varje medlemsstat genom att den genomsnittliga mängden verifierade växthusgasutsläpp från stationära anläggningar som omfattas av direktiv 2003/87/EG under åren 2016, 2017 och 2018 i respektive medlemsstat och koldioxidutsläpp från inhemsk luftfart dras av från dess genomsnittliga totala granskade växthusgasutsläpp för åren 2016, 2017 och 2018. |
| --- | --- |

(7)

I steg tre beräknas den genomsnittliga mängden växthusgasutsläpp inom ramen för förordning (EU) 2018/842 under åren 2016, 2017 och 2018 för varje medlemsstat genom att den genomsnittliga mängden verifierade växthusgasutsläpp från stationära anläggningar som omfattas av direktiv 2003/87/EG under åren 2016, 2017 och 2018 i respektive medlemsstat och koldioxidutsläpp från inhemsk luftfart dras av från dess genomsnittliga totala granskade växthusgasutsläpp för åren 2016, 2017 och 2018.

| (8) | Steg fyra innebär beräkning av de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat för åren 2021–2029. De fastställs på grundval av en linjär utsläppsbana som inleds vid den genomsnittliga utsläppsmängden för åren 2016, 2017 och 2018 vid fem tolftedelar av spannet mellan 2019–2020 och avslutas med dess årliga utsläppstilldelning för år 2030. För Grekland, Kroatien och Ungern inleds den linjära utsläppsbanan 2020, eftersom detta leder till en lägre tilldelning för dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Steg fyra innebär beräkning av de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat för åren 2021–2029. De fastställs på grundval av en linjär utsläppsbana som inleds vid den genomsnittliga utsläppsmängden för åren 2016, 2017 och 2018 vid fem tolftedelar av spannet mellan 2019–2020 och avslutas med dess årliga utsläppstilldelning för år 2030. För Grekland, Kroatien och Ungern inleds den linjära utsläppsbanan 2020, eftersom detta leder till en lägre tilldelning för dessa medlemsstater.

| (9) | Slutligen justeras de resulterande värdena för de årliga utsläppstilldelningarna. Utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem som avser utsläpp av växthusgaser från stationära anläggningar som är undantagna från EU:s utsläppshandelssystem i enlighet med artikel 27 i direktiv 2003/87/EG, i enlighet med vad medlemsstaterna har anmält till kommissionen enligt den artikeln, i den mån de är undantagna från unionens utsläppstak enligt det direktivet från och med 2021, omfattas därför av förordning (EU) 2018/842. Därefter läggs de kvantiteter som dras av från taket till de berörda medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030. Den mängd justering som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2018/842 läggs till den årliga utsläppstilldelningen för år 2021 för varje medlemsstat som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

(9)

Slutligen justeras de resulterande värdena för de årliga utsläppstilldelningarna. Utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem som avser utsläpp av växthusgaser från stationära anläggningar som är undantagna från EU:s utsläppshandelssystem i enlighet med artikel 27 i direktiv 2003/87/EG, i enlighet med vad medlemsstaterna har anmält till kommissionen enligt den artikeln, i den mån de är undantagna från unionens utsläppstak enligt det direktivet från och med 2021, omfattas därför av förordning (EU) 2018/842. Därefter läggs de kvantiteter som dras av från taket till de berörda medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2021–2030. Den mängd justering som anges i bilaga IV till förordning (EU) 2018/842 läggs till den årliga utsläppstilldelningen för år 2021 för varje medlemsstat som förtecknas i den bilagan.

| (10) | De totala maximala mängder för vissa medlemsstater till följd av minskning av EU:s utsläppsrätter som får beaktas med avseende på kontrollen av en medlemsstats efterlevnad mellan 2021 och 2030, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2018/842, fastställs genom att de procentsatser som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.3 i den förordningen tillämpas på de beräknade utsläppsvärdena för växthusgaser för 2005. |
| --- | --- |

(10)

De totala maximala mängder för vissa medlemsstater till följd av minskning av EU:s utsläppsrätter som får beaktas med avseende på kontrollen av en medlemsstats efterlevnad mellan 2021 och 2030, i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2018/842, fastställs genom att de procentsatser som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6.3 i den förordningen tillämpas på de beräknade utsläppsvärdena för växthusgaser för 2005.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Värdena för 2005 års växthusgasutsläpp för varje medlemsstat enligt artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842 ska tillämpas i enlighet med bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Den årliga utsläppstilldelningen för varje medlemsstat för varje år under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842, justerad i enlighet med artikel 10 i den förordningen, ska tillämpas i enlighet med bilaga II till detta beslut.

Artikel 3

De totala kvantiteter som medlemsstaterna, i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) 2018/842, får ta hänsyn till för uppfyllande av kraven i artikel 9 i den förordningen ska tillämpas i enlighet med bilaga III till detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 156, 19.6.2018, s. 26.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Kommissionens beslut 2013/162/EU av den 26 mars 2013 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (EUT L 90, 28.3.2013, s. 106). Kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU av den 31 oktober 2013 om anpassning av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (EUT L 292, 1.11.2013, s. 19). Kommissionens beslut (EU) 2017/1471 av den 10 augusti 2017 om ändring av beslut 2013/162/EU för att revidera medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2017–2020 (EUT L 209, 12.8.2017, s. 53).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1044 av den 8 maj 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 vad gäller värden för global uppvärmningspotential och inventeringsriktlinjerna och vad gäller unionens inventeringssystem och om upphävande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 666/2014 (EUT L 230, 17.7.2020, s. 1).

6

---

BILAGA I

Värden för växthusgasutsläpp 2005 för varje medlemsstat i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842

| Medlemsstat | Värde för växthusgasutsläpp 2005 i ton koldioxidekvivalenter |
| --- | --- |
| Belgien | 81 605 589 |
| Bulgarien | 22 326 386 |
| Tjeckien | 64 965 295 |
| Danmark | 40 368 089 |
| Tyskland | 484 694 619 |
| Estland | 6 196 136 |
| Irland | 47 687 589 |
| Grekland | 62 985 180 |
| Spanien | 241 979 192 |
| Frankrike | 401 113 722 |
| Kroatien | 18 056 312 |
| Italien | 343 101 747 |
| Cypern | 4 266 823 |
| Lettland | 8 597 807 |
| Litauen | 13 062 124 |
| Luxemburg | 10 116 187 |
| Ungern | 47 826 909 |
| Malta | 1 020 601 |
| Nederländerna | 128 112 158 |
| Österrike | 56 991 984 |
| Polen | 192 472 253 |
| Portugal | 48 635 827 |
| Rumänien | 78 235 752 |
| Slovenien | 11 826 308 |
| Slovakien | 23 137 112 |
| Finland | 34 439 858 |
| Sverige | 43 228 505 |

Medlemsstat

Värde för växthusgasutsläpp 2005 i ton koldioxidekvivalenter

Belgien

81 605 589

Bulgarien

22 326 386

Tjeckien

64 965 295

Danmark

40 368 089

Tyskland

484 694 619

Estland

6 196 136

Irland

47 687 589

Grekland

62 985 180

Spanien

241 979 192

Frankrike

401 113 722

Kroatien

18 056 312

Italien

343 101 747

Cypern

4 266 823

Lettland

8 597 807

Litauen

13 062 124

Luxemburg

10 116 187

Ungern

47 826 909

Malta

1 020 601

Nederländerna

128 112 158

Österrike

56 991 984

Polen

192 472 253

Portugal

48 635 827

Rumänien

78 235 752

Slovenien

11 826 308

Slovakien

23 137 112

Finland

34 439 858

Sverige

43 228 505

---

BILAGA II

Årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och varje år under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2018/842, justerat i enlighet med artikel 10 i den förordningen

| Medlemsstat | Justerat värde för den årliga utsläppstilldelningen i ton koldioxidekvivalenter |
| --- | --- |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Belgien | 71 141 629 | 69 130 741 | 67 119 852 | 65 108 964 | 63 098 075 | 61 087 187 | 59 076 298 | 57 065 410 | 55 054 522 | 53 043 633 |
| Bulgarien | 27 116 956 | 25 159 860 | 24 805 676 | 24 451 491 | 24 097 307 | 23 743 123 | 23 388 939 | 23 034 755 | 22 680 571 | 22 326 386 |
| Tjeckien | 65 984 531 | 60 913 974 | 60 283 497 | 59 653 019 | 59 022 541 | 58 392 064 | 57 761 586 | 57 131 109 | 56 500 631 | 55 870 153 |
| Danmark | 32 127 535 | 31 293 868 | 30 460 202 | 29 626 535 | 28 792 868 | 27 959 201 | 27 125 535 | 26 291 868 | 25 458 201 | 24 624 534 |
| Tyskland | 427 306 142 | 413 224 443 | 399 142 745 | 385 061 046 | 370 979 348 | 356 897 650 | 342 815 951 | 328 734 253 | 314 652 554 | 300 570 856 |
| Estland | 6 223 937 | 6 001 620 | 5 925 247 | 5 848 875 | 5 772 502 | 5 696 129 | 5 619 756 | 5 543 384 | 5 467 011 | 5 390 638 |
| Irland | 43 479 402 | 42 357 392 | 41 235 382 | 40 113 372 | 38 991 362 | 37 869 352 | 36 747 342 | 35 625 332 | 34 503 322 | 33 381 312 |
| Grekland | 46 227 407 | 46 969 645 | 47 711 883 | 48 454 122 | 49 196 360 | 49 938 598 | 50 680 836 | 51 423 075 | 52 165 313 | 52 907 551 |
| Spanien | 200 997 922 | 198 671 005 | 196 344 088 | 194 017 170 | 191 690 253 | 189 363 335 | 187 036 418 | 184 709 500 | 182 382 583 | 180 055 665 |
| Frankrike | 335 726 735 | 326 506 522 | 317 286 309 | 308 066 096 | 298 845 883 | 289 625 670 | 280 405 456 | 271 185 243 | 261 965 030 | 252 744 817 |
| Kroatien | 17 661 355 | 16 544 497 | 16 576 348 | 16 608 198 | 16 640 049 | 16 671 899 | 16 703 749 | 16 735 600 | 16 767 450 | 16 799 301 |
| Italien | 273 503 734 | 268 765 611 | 264 027 488 | 259 289 365 | 254 551 242 | 249 813 118 | 245 074 995 | 240 336 872 | 235 598 749 | 230 860 626 |
| Cypern | 4 072 960 | 3 980 718 | 3 888 477 | 3 796 235 | 3 703 993 | 3 611 752 | 3 519 510 | 3 427 269 | 3 335 027 | 3 242 785 |
| Lettland | 10 649 507 | 8 854 834 | 8 758 222 | 8 661 610 | 8 564 998 | 8 468 386 | 8 371 774 | 8 275 162 | 8 178 551 | 8 081 939 |
| Litauen | 16 112 304 | 13 717 534 | 13 488 659 | 13 259 784 | 13 030 909 | 12 802 033 | 12 573 158 | 12 344 283 | 12 115 408 | 11 886 533 |
| Luxemburg | 8 406 740 | 8 147 070 | 7 887 400 | 7 627 731 | 7 368 061 | 7 108 391 | 6 848 721 | 6 589 052 | 6 329 382 | 6 069 712 |
| Ungern | 49 906 277 | 43 342 400 | 43 484 478 | 43 626 556 | 43 768 634 | 43 910 712 | 44 052 791 | 44 194 869 | 44 336 947 | 44 479 025 |
| Malta | 2 065 044 | 1 239 449 | 1 187 854 | 1 136 258 | 1 084 663 | 1 033 068 | 981 473 | 929 878 | 878 282 | 826 687 |
| Nederländerna | 98 513 233 | 96 677 516 | 94 841 800 | 93 006 083 | 91 170 366 | 89 334 649 | 87 498 932 | 85 663 215 | 83 827 498 | 81 991 781 |
| Österrike | 48 768 448 | 47 402 495 | 46 036 542 | 44 670 589 | 43 304 636 | 41 938 683 | 40 572 729 | 39 206 776 | 37 840 823 | 36 474 870 |
| Polen | 215 005 372 | 204 376 828 | 201 204 624 | 198 032 420 | 194 860 216 | 191 688 012 | 188 515 807 | 185 343 603 | 182 171 399 | 178 999 195 |
| Portugal | 42 526 461 | 40 821 093 | 40 770 978 | 40 720 863 | 40 670 748 | 40 620 633 | 40 570 518 | 40 520 403 | 40 470 288 | 40 420 173 |
| Rumänien | 87 878 093 | 76 914 871 | 76 884 391 | 76 853 912 | 76 823 433 | 76 792 954 | 76 762 474 | 76 731 995 | 76 701 516 | 76 671 037 |
| Slovenien | 11 403 194 | 11 107 762 | 10 991 138 | 10 874 515 | 10 757 891 | 10 641 268 | 10 524 644 | 10 408 021 | 10 291 397 | 10 174 774 |
| Slovakien | 23 410 477 | 21 151 422 | 21 052 577 | 20 953 731 | 20 854 886 | 20 756 040 | 20 657 195 | 20 558 350 | 20 459 504 | 20 360 659 |
| Finland | 28 840 335 | 27 970 110 | 27 099 886 | 26 229 661 | 25 359 436 | 24 489 212 | 23 618 987 | 22 748 762 | 21 878 538 | 21 008 313 |
| Sverige | 31 331 358 | 30 731 996 | 30 132 635 | 29 533 273 | 28 933 911 | 28 334 550 | 27 735 188 | 27 135 826 | 26 536 464 | 25 937 103 |

Medlemsstat

Justerat värde för den årliga utsläppstilldelningen i ton koldioxidekvivalenter

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Belgien

71 141 629

69 130 741

67 119 852

65 108 964

63 098 075

61 087 187

59 076 298

57 065 410

55 054 522

53 043 633

Bulgarien

27 116 956

25 159 860

24 805 676

24 451 491

24 097 307

23 743 123

23 388 939

23 034 755

22 680 571

22 326 386

Tjeckien

65 984 531

60 913 974

60 283 497

59 653 019

59 022 541

58 392 064

57 761 586

57 131 109

56 500 631

55 870 153

Danmark

32 127 535

31 293 868

30 460 202

29 626 535

28 792 868

27 959 201

27 125 535

26 291 868

25 458 201

24 624 534

Tyskland

427 306 142

413 224 443

399 142 745

385 061 046

370 979 348

356 897 650

342 815 951

328 734 253

314 652 554

300 570 856

Estland

6 223 937

6 001 620

5 925 247

5 848 875

5 772 502

5 696 129

5 619 756

5 543 384

5 467 011

5 390 638

Irland

43 479 402

42 357 392

41 235 382

40 113 372

38 991 362

37 869 352

36 747 342

35 625 332

34 503 322

33 381 312

Grekland

46 227 407

46 969 645

47 711 883

48 454 122

49 196 360

49 938 598

50 680 836

51 423 075

52 165 313

52 907 551

Spanien

200 997 922

198 671 005

196 344 088

194 017 170

191 690 253

189 363 335

187 036 418

184 709 500

182 382 583

180 055 665

Frankrike

335 726 735

326 506 522

317 286 309

308 066 096

298 845 883

289 625 670

280 405 456

271 185 243

261 965 030

252 744 817

Kroatien

17 661 355

16 544 497

16 576 348

16 608 198

16 640 049

16 671 899

16 703 749

16 735 600

16 767 450

16 799 301

Italien

273 503 734

268 765 611

264 027 488

259 289 365

254 551 242

249 813 118

245 074 995

240 336 872

235 598 749

230 860 626

Cypern

4 072 960

3 980 718

3 888 477

3 796 235

3 703 993

3 611 752

3 519 510

3 427 269

3 335 027

3 242 785

Lettland

10 649 507

8 854 834

8 758 222

8 661 610

8 564 998

8 468 386

8 371 774

8 275 162

8 178 551

8 081 939

Litauen

16 112 304

13 717 534

13 488 659

13 259 784

13 030 909

12 802 033

12 573 158

12 344 283

12 115 408

11 886 533

Luxemburg

8 406 740

8 147 070

7 887 400

7 627 731

7 368 061

7 108 391

6 848 721

6 589 052

6 329 382

6 069 712

Ungern

49 906 277

43 342 400

43 484 478

43 626 556

43 768 634

43 910 712

44 052 791

44 194 869

44 336 947

44 479 025

Malta

2 065 044

1 239 449

1 187 854

1 136 258

1 084 663

1 033 068

981 473

929 878

878 282

826 687

Nederländerna

98 513 233

96 677 516

94 841 800

93 006 083

91 170 366

89 334 649

87 498 932

85 663 215

83 827 498

81 991 781

Österrike

48 768 448

47 402 495

46 036 542

44 670 589

43 304 636

41 938 683

40 572 729

39 206 776

37 840 823

36 474 870

Polen

215 005 372

204 376 828

201 204 624

198 032 420

194 860 216

191 688 012

188 515 807

185 343 603

182 171 399

178 999 195

Portugal

42 526 461

40 821 093

40 770 978

40 720 863

40 670 748

40 620 633

40 570 518

40 520 403

40 470 288

40 420 173

Rumänien

87 878 093

76 914 871

76 884 391

76 853 912

76 823 433

76 792 954

76 762 474

76 731 995

76 701 516

76 671 037

Slovenien

11 403 194

11 107 762

10 991 138

10 874 515

10 757 891

10 641 268

10 524 644

10 408 021

10 291 397

10 174 774

Slovakien

23 410 477

21 151 422

21 052 577

20 953 731

20 854 886

20 756 040

20 657 195

20 558 350

20 459 504

20 360 659

Finland

28 840 335

27 970 110

27 099 886

26 229 661

25 359 436

24 489 212

23 618 987

22 748 762

21 878 538

21 008 313

Sverige

31 331 358

30 731 996

30 132 635

29 533 273

28 933 911

28 334 550

27 735 188

27 135 826

26 536 464

25 937 103

---

BILAGA III

Totala kvantiteter enligt artikel 4.4 i förordning (EU) 2018/842 som medlemsstaterna får ta hänsyn till för sitt uppfyllande av kraven i artikel 9 i den förordningen

| Medlemsstat | Total kvantitet i ton koldioxidekvivalenter |
| --- | --- |
| Belgien | 15 423 456 |
| Danmark | 8 073 618 |
| Irland | 19 075 035 |
| Luxemburg | 4 046 475 |
| Malta | 204 120 |
| Österrike | 11 398 397 |
| Finland | 6 887 972 |

Medlemsstat

Total kvantitet i ton koldioxidekvivalenter

Belgien

15 423 456

Danmark

8 073 618

Irland

19 075 035

Luxemburg

4 046 475

Malta

204 120

Österrike

11 398 397

Finland

6 887 972

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2127

av den 16 december 2020

om ändring av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/541 om likvärdighet hos det regelverk och tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 28.4, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 28.1 i förordning (EU) nr 600/2014 anges de handelsplatser där finansiella motparter enligt definitionen i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (2) och icke-finansiella motparter som uppfyller villkoren i artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 648/2012 kan genomföra transaktioner med derivat som tillhör en kategori av derivat som har förklarats vara föremål för handelsskyldigheten. De handelsplatser där sådana transaktioner får genomföras begränsas till reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar (MTF-plattformar), organiserade handelsplattformar (OTF-plattformar) och handelsplatser i tredjeländer som kommissionen anser vara föremål för likvärdiga rättsliga krav och effektiv tillsyn i det tredjelandet. Det berörda tredjelandet är också ålagt att ha bestämmelser som säkerställer ett effektivt likvärdigt system för erkännande av handelsplatser som har auktoriserats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (3). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 28.1 i förordning (EU) nr 600/2014 anges de handelsplatser där finansiella motparter enligt definitionen i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (2) och icke-finansiella motparter som uppfyller villkoren i artikel 10.1 b i förordning (EU) nr 648/2012 kan genomföra transaktioner med derivat som tillhör en kategori av derivat som har förklarats vara föremål för handelsskyldigheten. De handelsplatser där sådana transaktioner får genomföras begränsas till reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar (MTF-plattformar), organiserade handelsplattformar (OTF-plattformar) och handelsplatser i tredjeländer som kommissionen anser vara föremål för likvärdiga rättsliga krav och effektiv tillsyn i det tredjelandet. Det berörda tredjelandet är också ålagt att ha bestämmelser som säkerställer ett effektivt likvärdigt system för erkännande av handelsplatser som har auktoriserats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (3).

| (2) | I enlighet med artikel 28.4 i förordning (EU) nr 600/2014 har kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2019/541 (4) fastställt att det regelverk och det tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer, etablerade i Singapore och auktoriserade av Singapores centralbank MAS (Monetary Authority of Singapore), säkerställer att dessa uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (5) och förordning (EU) nr 600/2014 och att dessa krav är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i Singapore. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 28.4 i förordning (EU) nr 600/2014 har kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2019/541 (4) fastställt att det regelverk och det tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer, etablerade i Singapore och auktoriserade av Singapores centralbank MAS (Monetary Authority of Singapore), säkerställer att dessa uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (5) och förordning (EU) nr 600/2014 och att dessa krav är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i Singapore.

| (3) | Den förteckning över godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer som fastställs i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2019/541 får uppdateras, när så är lämpligt, i syfte att utvidga tillämpningsområdet för det likvärdighetsbeslut som antagits i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EU) nr 600/2014 genom att lägga till ytterligare godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore eller i syfte att avföra godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer från förteckningen. Kommissionen får när som helst genomföra särskilda översyner om relevant utveckling gör att kommissionen behöver ompröva fastställandet i likvärdighetsbeslutet. På grundval av resultaten av en regelbunden eller särskild översyn får kommissionen när som helst besluta att ändra eller upphäva likvärdighetsbeslutet, särskilt om utvecklingen påverkar de villkor som ligger till grund för antagandet av beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Den förteckning över godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer som fastställs i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2019/541 får uppdateras, när så är lämpligt, i syfte att utvidga tillämpningsområdet för det likvärdighetsbeslut som antagits i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EU) nr 600/2014 genom att lägga till ytterligare godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore eller i syfte att avföra godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer från förteckningen. Kommissionen får när som helst genomföra särskilda översyner om relevant utveckling gör att kommissionen behöver ompröva fastställandet i likvärdighetsbeslutet. På grundval av resultaten av en regelbunden eller särskild översyn får kommissionen när som helst besluta att ändra eller upphäva likvärdighetsbeslutet, särskilt om utvecklingen påverkar de villkor som ligger till grund för antagandet av beslutet.

| (4) | Sedan antagandet av genomförandebeslut (EU) 2019/541 har ytterligare ett antal erkända marknadsplatsoperatörer etablerade i Singapore auktoriserats av MAS att handla med derivat som tillhör en kategori av derivat som har förklarats vara föremål för handelsskyldigheten. Enligt den information som erhållits från MAS uppfyller dessa ytterligare erkända marknadsplatsoperatörer de rättsligt bindande krav som i genomförandebeslut (EU) 2019/541 fastställs vara likvärdiga med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU. Kommissionen anser därför att det är lämpligt att uppdatera den förteckningen över godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer som fastställs i genomförandebeslut (EU) 2019/541, vilken bör ändras i syfte att lägga till de ytterligare erkända marknadsplatsoperatörer etablerade i Singapore som auktoriserats av MAS. |
| --- | --- |

(4)

Sedan antagandet av genomförandebeslut (EU) 2019/541 har ytterligare ett antal erkända marknadsplatsoperatörer etablerade i Singapore auktoriserats av MAS att handla med derivat som tillhör en kategori av derivat som har förklarats vara föremål för handelsskyldigheten. Enligt den information som erhållits från MAS uppfyller dessa ytterligare erkända marknadsplatsoperatörer de rättsligt bindande krav som i genomförandebeslut (EU) 2019/541 fastställs vara likvärdiga med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU. Kommissionen anser därför att det är lämpligt att uppdatera den förteckningen över godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer som fastställs i genomförandebeslut (EU) 2019/541, vilken bör ändras i syfte att lägga till de ytterligare erkända marknadsplatsoperatörer etablerade i Singapore som auktoriserats av MAS.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2019/541 ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 84.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/541 av den 1 april 2019 om likvärdighet hos det regelverk och tillsynssystem som gäller för godkända börser och erkända marknadsplatsoperatörer i Singapore i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (EUT L 93, 2.4.2019, s. 18).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

5

---

BILAGA

Godkända börser som auktoriserats av Monetary Authority of Singapore och anses vara likvärdiga med handelsplatser enligt definitionen i direktiv 2014/65/EU

| 1) | Asia Pacific Exchange Pte Ltd |
| --- | --- |

1)

Asia Pacific Exchange Pte Ltd

| 2) | ICE Futures Singapore Pte Ltd |
| --- | --- |

2)

ICE Futures Singapore Pte Ltd

| 3) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited |
| --- | --- |

3)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited

Erkända marknadsplatsoperatörer som auktoriserats av Monetary Authority of Singapore och som anses vara likvärdiga med handelsplatser enligt definitionen i direktiv 2014/65/EU

| 1) | Cleartrade Exchange Pte Ltd |
| --- | --- |

1)

Cleartrade Exchange Pte Ltd

| 2) | Tradition Singapore (Pte) Ltd |
| --- | --- |

2)

Tradition Singapore (Pte) Ltd

| 3) | BGC Partners (Singapore) Ltd |
| --- | --- |

3)

BGC Partners (Singapore) Ltd

| 4) | GFI Group Pte Ltd |
| --- | --- |

4)

GFI Group Pte Ltd

| 5) | ICAP AP (Singapore) Pte Ltd |
| --- | --- |

5)

ICAP AP (Singapore) Pte Ltd

| 6) | Tullet Prebon (Singapore) Ltd |
| --- | --- |

6)

Tullet Prebon (Singapore) Ltd

| 7) | Nittan Capital Singapore Pte Ltd |
| --- | --- |

7)

Nittan Capital Singapore Pte Ltd

| 8) | Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd |
| --- | --- |

8)

Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd

---

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/2128

av den 16 december 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2020) 9356]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2019 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2019 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och Rumänien.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/2019 antogs har nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Tyskland, Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/2019 antogs har nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Tyskland, Polen och Slovakien.

| (3) | I december 2020 konstaterades flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i regionerna Vranov nad Topľou och Rimavská Sobota i Slovakien i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Slovakien som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av de nya fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen. |
| --- | --- |

(3)

I december 2020 konstaterades flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i regionerna Vranov nad Topľou och Rimavská Sobota i Slovakien i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Slovakien som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av de nya fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen.

| (4) | I december 2020 konstaterades dessutom flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distriktet ostródzki i Polen i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen. |
| --- | --- |

(4)

I december 2020 konstaterades dessutom flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distriktet ostródzki i Polen i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen.

| (5) | I december 2020 konstaterades dessutom flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distriktet Gorlitz i Tyskland i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Tyskland som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen. |
| --- | --- |

(5)

I december 2020 konstaterades dessutom flera fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distriktet Gorlitz i Tyskland i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Dessa nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Tyskland som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan, och de nuvarande avgränsningarna i del I bör också omdefinieras och utvidgas för att beakta de senaste fallen.

| (6) | Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Tyskland, Polen och Slovakien har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Tyskland, Polen och Slovakien har regionaliseringen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och tas med i förteckningen i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och tas med i förteckningen i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (8) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2019 av den 9 december 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 415, 10.12.2020, s. 53).

5

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat nowomiejski. |
| --- |

powiat nowomiejski.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy wyszkowski, |
| --- |

gminy wyszkowski,

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II,

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava, |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Grekland

Följande områden i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Tyskland

Följande områden i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde,

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose,

| Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark),

| Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131,

| Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4, |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4,

| Gemeinde Groß Düben, |
| --- |

Gemeinde Groß Düben,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121, |
| --- |

Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121,

| Gemeinde Mücka östlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Mücka östlich der S121,

| Gemeinde Neißeaue, |
| --- |

Gemeinde Neißeaue,

| Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115, |
| --- |

Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115,

| Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121,

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Schleife, |
| --- |

Gemeinde Schleife,

| Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- |

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481.

DEL II

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce,

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka, |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Tyskland

Följande områden i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum |
| --- |

Gemeinde Siehdichum

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal,

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße), |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße),

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz, |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben,

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115. |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakien

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 17.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 426/97 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 426/97

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 188 av den 12 juli 2019
  )

(2020/C .../...)

Sidan 88, artikel 9.2

I stället för:

| ”2. | Arbetsgivarna ska inom skälig tid behandla och besvara en sådan begäran om flexibla arbetsformer som avses i punkt 1 med beaktande av såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Arbetsgivaren ska skriftligen motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran eller en eventuell senareläggning av dessa arbetsformer.” |
| --- | --- |

”2.

ska det stå:

| ”2. | Arbetsgivarna ska inom skälig tid behandla och besvara en sådan begäran om flexibla arbetsformer som avses i punkt 1 med beaktande av såväl arbetsgivarens som arbetstagarens behov. Arbetsgivaren ska motivera ett eventuellt avslag på en sådan begäran eller en eventuell senareläggning av dessa arbetsformer.”. |
| --- | --- |

”2.

Sidan 89, artikel 12.2

I stället för:

| ”2. | Arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut ledighet som fastställs i artikel 4, 5 och 6 eller på grund av att de utövat sin rätt att begära flexibla arbetsformer som avses i artikel 9 kan begära att arbetsgivaren skriftligen ger en väl underbyggd motivering till uppsägningen. Vid uppsägning av en arbetstagare som ansökt om eller tagit ut sådan ledighet som föreskrivs i artikel 4, 5 eller 6 ska arbetsgivaren skriftligen ange skälen för uppsägning.” |
| --- | --- |

”2.

ska det stå:

| ”2. | Arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut ledighet som fastställs i artikel 4, 5 och 6 eller på grund av att de utövat sin rätt att begära flexibla arbetsformer som avses i artikel 9 kan begära att arbetsgivaren ger en väl underbyggd motivering till uppsägningen. Vid uppsägning av en arbetstagare som ansökt om eller tagit ut sådan ledighet som föreskrivs i artikel 4, 5 eller 6 ska arbetsgivaren skriftligen ange skälen för uppsägning.”. |
| --- | --- |

”2.

Sidan 89, artikel 12.3

I stället för:

| ”3. | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att när arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut sådan ledighet som föreskrivs i artikel 4, 5 och 6, för en domstol eller annan behörig myndighet visar på omständigheter av vilka man kan dra slutsatsen att de sagts upp på sådana grunder, ska det åligga arbetsgivaren att bevisa att uppsägningen grundades på andra skäl.” |
| --- | --- |

”3.

ska det stå:

| ”3. | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att när arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut sådan ledighet som föreskrivs i artikel 4, 5 och 6, för en domstol eller annan behörig myndighet visar på omständigheter som leder till att man kan göra antagandet att de sagts upp på sådana grunder, ska det åligga arbetsgivaren att bevisa att uppsägningen grundades på andra skäl.”. |
| --- | --- |

”3.

Sidan 89, artikel 13

I stället för:

”Medlemsstaterna ska fastställa reglerna för sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv eller de relevanta bestämmelser som redan är i kraft vad gäller de rättigheter som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. De fastställda sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.”

ska det stå:

”Medlemsstaterna ska fastställa reglerna för sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv eller de relevanta bestämmelser som redan är i kraft vad gäller de rättigheter som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. De fastställda sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.”.

---