# Euroopa Liidu L 428/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 428 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik18. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 428

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik18. detsember 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2145, 1. september 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses muudatustega kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosseisus, toimimises ja juhtimises (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2146, 24. september 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 mahepõllumajandusliku tootmise erandlike nõuete osas (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2147, 8. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148, 8. oktoober 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 139/2014 lennuradade ohutuse ja aeronavigatsiooniandmete osas (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2149, 9. detsember 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, et lisada liidu asutuste nimekirja Itaalia ja võtta arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist liidust | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2150, 16. detsember 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2151, 17. detsember 2020, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta (
  1
  ) | 57 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/2152, 17. detsember 2020, lõivude kohta, mis tuleb maksta Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 alusel esitatavate andmete kogumise, käitlemise, töötlemise ja analüüsimise eest (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2145, 1. september 2020, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses muudatustega kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosseisus, toimimises ja juhtimises (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2146, 24. september 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 mahepõllumajandusliku tootmise erandlike nõuete osas (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2147, 8. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148, 8. oktoober 2020, millega muudetakse määrust (EL) nr 139/2014 lennuradade ohutuse ja aeronavigatsiooniandmete osas (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2149, 9. detsember 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, et lisada liidu asutuste nimekirja Itaalia ja võtta arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist liidust

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2150, 16. detsember 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

54

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2151, 17. detsember 2020, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta (
  1
  )

1

57

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/2152, 17. detsember 2020, lõivude kohta, mis tuleb maksta Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 alusel esitatavate andmete kogumise, käitlemise, töötlemise ja analüüsimise eest (
  1
  )

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2145,

1. september 2020,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses muudatustega kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosseisus, toimimises ja juhtimises

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2099 (2) muu hulgas seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega. Nende muudatustega on muudetud muu hulgas kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosseisu, toimimist ja juhtimist. Neid muudatusi tuleks kajastada komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 876/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2099 (2) muu hulgas seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega. Nende muudatustega on muudetud muu hulgas kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosseisu, toimimist ja juhtimist. Neid muudatusi tuleks kajastada komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 876/2013 (3).

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidele ca ja i peab keskse vastaspoole pädev asutus esitama täieliku ja üksikasjaliku kirjaliku põhjenduse, kui ta lükkab tagasi pädeva asutuse või emitendist keskpanga taotluse kolleegiumis osalemiseks. Tõhususe ja õiguskindluse huvides on oluline, et põhjendused esitataks mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidele ca ja i peab keskse vastaspoole pädev asutus esitama täieliku ja üksikasjaliku kirjaliku põhjenduse, kui ta lükkab tagasi pädeva asutuse või emitendist keskpanga taotluse kolleegiumis osalemiseks. Tõhususe ja õiguskindluse huvides on oluline, et põhjendused esitataks mõistliku aja jooksul.

| (3) | Kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 19 lõikega 3 on Euroopa Keskpangal (edaspidi „EKP“) kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmena kaks häält nii oma ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtses järelevalvemehhanismis, kui ka keskpangana, mis emiteerib kliiritavate finantsinstrumentide ühte kõige olulisemat liidu vääringut. Selleks et võtta arvesse EKP asjakohast esindatust, tuleks sätestada, et sellistel juhtudel peaks EKP-l olema kaks hääleõiguslikku liiget. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 19 lõikega 3 on Euroopa Keskpangal (edaspidi „EKP“) kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmena kaks häält nii oma ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtses järelevalvemehhanismis, kui ka keskpangana, mis emiteerib kliiritavate finantsinstrumentide ühte kõige olulisemat liidu vääringut. Selleks et võtta arvesse EKP asjakohast esindatust, tuleks sätestada, et sellistel juhtudel peaks EKP-l olema kaks hääleõiguslikku liiget.

| (4) | Kolleegiumi liikmete vahel tuleb tagada dokumentide sujuv liikumine ja anda neile piisavalt aega kolleegiumi koosolekute ettevalmistamiseks. Seepärast peaks keskse vastaspoole pädev asutus edastama kolleegiumi koosoleku päevakorra ja koosoleku ettevalmistamiseks vajaliku teabe piisavalt aegsasti. |
| --- | --- |

(4)

Kolleegiumi liikmete vahel tuleb tagada dokumentide sujuv liikumine ja anda neile piisavalt aega kolleegiumi koosolekute ettevalmistamiseks. Seepärast peaks keskse vastaspoole pädev asutus edastama kolleegiumi koosoleku päevakorra ja koosoleku ettevalmistamiseks vajaliku teabe piisavalt aegsasti.

| (5) | Selleks et tagada kolleegiumide nõuetekohane toimimine ja korrapärased koosolekud, tuleks kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosolekuid pidada vähemalt kord aastas. Kolleegiumi liikmed võivad samuti nõuda kesksete vastaspoolte kolleegiumi koosoleku korraldamist, kui nad peavad seda vajalikuks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada kolleegiumide nõuetekohane toimimine ja korrapärased koosolekud, tuleks kesksete vastaspoolte kolleegiumide koosolekuid pidada vähemalt kord aastas. Kolleegiumi liikmed võivad samuti nõuda kesksete vastaspoolte kolleegiumi koosoleku korraldamist, kui nad peavad seda vajalikuks.

| (6) | Füüsilisi koosolekuid ei ole alati võimalik korraldada. Seepärast peaks kesksete vastaspoolte kolleegiumidel olema võimalik hääletada kirjaliku menetluse teel, kui keskse vastaspoole pädev asutus peab seda asjakohaseks või kui kolleegiumi liige seda soovib. |
| --- | --- |

(6)

Füüsilisi koosolekuid ei ole alati võimalik korraldada. Seepärast peaks kesksete vastaspoolte kolleegiumidel olema võimalik hääletada kirjaliku menetluse teel, kui keskse vastaspoole pädev asutus peab seda asjakohaseks või kui kolleegiumi liige seda soovib.

| (7) | Määruse (EL) nr 648/2012 (mida on muudetud määrusega (EL) 2019/2099) artikli 18 lõikega 1 pannakse kesksete vastaspoolte kolleegiumidele uued kohustused, sealhulgas seoses tegevuse edasiandmise korraga. Keskse vastaspoole pädev asutus peaks seepärast teavitama kolleegiumi liikmeid kõigist muudatustest peamiste riskijuhtimisega seotud tegevuste edasiandmise korras. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 648/2012 (mida on muudetud määrusega (EL) 2019/2099) artikli 18 lõikega 1 pannakse kesksete vastaspoolte kolleegiumidele uued kohustused, sealhulgas seoses tegevuse edasiandmise korraga. Keskse vastaspoole pädev asutus peaks seepärast teavitama kolleegiumi liikmeid kõigist muudatustest peamiste riskijuhtimisega seotud tegevuste edasiandmise korras.

| (8) | Et kolleegium saaks oma ülesandeid täita, peab keskse vastaspoole pädev asutus esitama kolleegiumi liikmetele teabe muudatuste kohta keskse vastaspoole liikmesuse nõuetes, kliiriva liikme mudelites, kontode eraldamise mudelites, keskse vastaspoole rikkumismenetlustes ning keskse vastaspoole makse- ja arveldussüsteemides, samuti aruanded keskse vastaspoole rikkumismenetluste testimise kohta kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõikega 2. |
| --- | --- |

(8)

Et kolleegium saaks oma ülesandeid täita, peab keskse vastaspoole pädev asutus esitama kolleegiumi liikmetele teabe muudatuste kohta keskse vastaspoole liikmesuse nõuetes, kliiriva liikme mudelites, kontode eraldamise mudelites, keskse vastaspoole rikkumismenetlustes ning keskse vastaspoole makse- ja arveldussüsteemides, samuti aruanded keskse vastaspoole rikkumismenetluste testimise kohta kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõikega 2.

| (9) | Selleks et kaitsta konfidentsiaalset teavet ja tagada kolleegiumi liikmete võrdne teavitamine, tuleks konfidentsiaalset teavet edastada turvaliste sidekanalite kaudu. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et kaitsta konfidentsiaalset teavet ja tagada kolleegiumi liikmete võrdne teavitamine, tuleks konfidentsiaalset teavet edastada turvaliste sidekanalite kaudu.

| (10) | Selleks et anda kolleegiumi liikmetele piisavalt aega kesksete vastaspoolte kolleegiumi koosoleku ettevalmistamiseks ning võimaldada neil tõstatada ükskõik milliseid huvipakkuvaid läbivaatamise või hindamisega seotud küsimusi või probleeme, nagu on osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 21, tuleks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud teave esitada kolleegiumi liikmetele piisavalt aegsasti, et nad saaksid selle eelnevalt läbi vaadata ja seda arutada. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et anda kolleegiumi liikmetele piisavalt aega kesksete vastaspoolte kolleegiumi koosoleku ettevalmistamiseks ning võimaldada neil tõstatada ükskõik milliseid huvipakkuvaid läbivaatamise või hindamisega seotud küsimusi või probleeme, nagu on osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 21, tuleks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud teave esitada kolleegiumi liikmetele piisavalt aegsasti, et nad saaksid selle eelnevalt läbi vaadata ja seda arutada.

| (11) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 876/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 876/2013 vastavalt muuta.

| (12) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitas komisjonile pärast konsulteerimist Euroopa Keskpankade Süsteemiga. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitas komisjonile pärast konsulteerimist Euroopa Keskpankade Süsteemiga.

| (13) | Muudatuste ulatus on piiratud ja need puudutavad üksnes pädevaid asutusi ega kehtesta turuosalistele mingeid lisanõudeid. Lisaks on oluline, et kesksete vastaspoolte kolleegiumid saaksid võimalikult kiiresti kohaneda määrusega (EL) 2019/2099 kehtestatud uute nõuetega. Võttes arvesse muudatuste piiratud ulatust, mõju ja kohaldamise kiireloomulisust, leidis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, et käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalike konsultatsioonide korraldamine ning võimalike seonduvate kulude ja kasu analüüsimine oleks väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on siiski küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, (4) |
| --- | --- |

(13)

Muudatuste ulatus on piiratud ja need puudutavad üksnes pädevaid asutusi ega kehtesta turuosalistele mingeid lisanõudeid. Lisaks on oluline, et kesksete vastaspoolte kolleegiumid saaksid võimalikult kiiresti kohaneda määrusega (EL) 2019/2099 kehtestatud uute nõuetega. Võttes arvesse muudatuste piiratud ulatust, mõju ja kohaldamise kiireloomulisust, leidis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, et käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalike konsultatsioonide korraldamine ning võimalike seonduvate kulude ja kasu analüüsimine oleks väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on siiski küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, (4)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 876/2013 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 876/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse lõige 4a:

  „4a.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktis ca osutatud pädevad asutused ja artikli 18 lõike 2 punktis i osutatud emitentidest keskpangad, kes soovivad kolleegiumis osaleda, esitavad keskse vastaspoole pädevale asutusele põhjendatud taotluse. Keskse vastaspoole pädev asutus esitab 20 kalendripäeva jooksul alates taotluse saamisest taotluse esitanud pädevale asutusele või keskpangale kas kirjaliku läbivaatamis- ja heakskiitmislepingu koopia või kirjaliku põhjenduse taotluse tagasilükkamise kohta.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse lõige 4a:

„4a.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktis ca osutatud pädevad asutused ja artikli 18 lõike 2 punktis i osutatud emitentidest keskpangad, kes soovivad kolleegiumis osaleda, esitavad keskse vastaspoole pädevale asutusele põhjendatud taotluse. Keskse vastaspoole pädev asutus esitab 20 kalendripäeva jooksul alates taotluse saamisest taotluse esitanud pädevale asutusele või keskpangale kas kirjaliku läbivaatamis- ja heakskiitmislepingu koopia või kirjaliku põhjenduse taotluse tagasilükkamise kohta.“

| 2) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui asutusel on õigus osaleda kolleegiumis määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidest c–i rohkem kui ühe punkti alusel, võib ta määrata täiendavad hääleõiguseta osalejad.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui asutusel on õigus osaleda kolleegiumis määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidest c–i rohkem kui ühe punkti alusel, võib ta määrata täiendavad hääleõiguseta osalejad.“

| 3) | Artiklisse 3 lisatakse lõige 6:

  „6.   Erandina lõigetest 4 ja 5 võib EKP nimetada kaks hääleõigusega liiget, kui ta kuulub kolleegiumisse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidele c ja h.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 3 lisatakse lõige 6:

„6.   Erandina lõigetest 4 ja 5 võib EKP nimetada kaks hääleõigusega liiget, kui ta kuulub kolleegiumisse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidele c ja h.“

| 4) | Artikli 4 lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

  „Punkti b kohaldamisel saadab keskse vastaspoole pädev asutus aegsasti enne iga koosolekut laiali kolleegiumi iga koosoleku päevakorra projekti, välja arvatud kõik erakorralised koosolekud, et kolleegiumi liikmed saaksid anda oma panuse päevakorra koostamisse, eelkõige lisades päevakorrapunkte.
  Keskse vastaspoole pädev asutus koostab lõpliku päevakorra ja edastab selle kolleegiumi liikmetele piisavalt aegsasti enne kolleegiumi koosoleku toimumist. Keskse vastaspoole pädev asutus ja teised kolleegiumi liikmed edastavad kogu teabe, mida kolleegiumi koosolekul käsitletakse, aegsasti enne koosolekut.
  Punkti c kohaldamisel edastab keskse vastaspoole pädev asutus koosolekute protokollid kolleegiumi liikmetele võimalikult kiiresti pärast koosolekute toimumist ja annab neile piisavalt aega märkuste esitamiseks.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 4 lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Punkti b kohaldamisel saadab keskse vastaspoole pädev asutus aegsasti enne iga koosolekut laiali kolleegiumi iga koosoleku päevakorra projekti, välja arvatud kõik erakorralised koosolekud, et kolleegiumi liikmed saaksid anda oma panuse päevakorra koostamisse, eelkõige lisades päevakorrapunkte.

Keskse vastaspoole pädev asutus koostab lõpliku päevakorra ja edastab selle kolleegiumi liikmetele piisavalt aegsasti enne kolleegiumi koosoleku toimumist. Keskse vastaspoole pädev asutus ja teised kolleegiumi liikmed edastavad kogu teabe, mida kolleegiumi koosolekul käsitletakse, aegsasti enne koosolekut.

Punkti c kohaldamisel edastab keskse vastaspoole pädev asutus koosolekute protokollid kolleegiumi liikmetele võimalikult kiiresti pärast koosolekute toimumist ja annab neile piisavalt aega märkuste esitamiseks.“

| 5) | Artikli 4 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

  „Kolleegiumi liikmed võivad nõuda, et keskse vastaspoole pädev asutus korraldaks kolleegiumi koosoleku. Keskse vastaspoole pädev asutus põhjendab nõuetekohaselt sellise taotluse tagasilükkamist.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 4 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„Kolleegiumi liikmed võivad nõuda, et keskse vastaspoole pädev asutus korraldaks kolleegiumi koosoleku. Keskse vastaspoole pädev asutus põhjendab nõuetekohaselt sellise taotluse tagasilükkamist.“

| 6) | Artiklisse 4 lisatakse lõige 8:

  „8.   Kolleegium võib hääletada kirjaliku menetluse teel, kui keskse vastaspoole pädev asutus peab seda asjakohaseks või kui kolleegiumi liige seda soovib.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 4 lisatakse lõige 8:

„8.   Kolleegium võib hääletada kirjaliku menetluse teel, kui keskse vastaspoole pädev asutus peab seda asjakohaseks või kui kolleegiumi liige seda soovib.“

| 7) | Artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Keskse vastaspoole pädev asutus esitab kolleegiumi liikmetele vähemalt järgmise teabe;“ |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Keskse vastaspoole pädev asutus esitab kolleegiumi liikmetele vähemalt järgmise teabe;“

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „r) | keskse vastaspoole tegevuse edasiandmise korra muudatused riskijuhtimisega seotud peamiste tegevuste puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„r)

keskse vastaspoole tegevuse edasiandmise korra muudatused riskijuhtimisega seotud peamiste tegevuste puhul;

| s) | muudatused keskse vastaspoole liikmesuse nõuetes, kliiriva liikme mudelites ja konto eraldamise mudelites; |
| --- | --- |

s)

muudatused keskse vastaspoole liikmesuse nõuetes, kliiriva liikme mudelites ja konto eraldamise mudelites;

| t) | keskse vastaspoole rikkumismenetluste muudatused ja aruanded keskse vastaspoole rikkumismenetluste testimise kohta vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõikele 2; |
| --- | --- |

t)

keskse vastaspoole rikkumismenetluste muudatused ja aruanded keskse vastaspoole rikkumismenetluste testimise kohta vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõikele 2;

| u) | keskse vastaspoole makse- ja arvelduskorra muudatused.“ |
| --- | --- |

u)

keskse vastaspoole makse- ja arvelduskorra muudatused.“

| 8) | Artiklisse 5 lisatakse lõige 6:

  „6.   Kolleegiumi liikmed edastavad konfidentsiaalset teavet turvaliste sidekanalite kaudu ja võrdsetel alustel.“ |
| --- | --- |

8)

Artiklisse 5 lisatakse lõige 6:

„6.   Kolleegiumi liikmed edastavad konfidentsiaalset teavet turvaliste sidekanalite kaudu ja võrdsetel alustel.“

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel 5a:

  „Artikkel 5a
  Kolleegiumi panus läbivaatamisse ja hindamisse

  1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 21 lõikes 4 osutatud teave esitatakse kolleegiumi liikmetele aegsasti, et nad saaksid selle läbi vaadata ja seda enne järgmist kolleegiumi koosolekut arutada.


  2.   Kolleegiumi liikmed võivad tõstatada mis tahes huvipakkuvaid küsimusi või probleeme, mis on seotud keskse vastaspoole pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 21 kohaselt tehtava läbivaatamise või hindamisega. Keskse vastaspoole pädev asutus võtab selliseid huvipakkuvaid küsimusi või probleeme võimalikult suures ulatuses arvesse ja annab neile tähelepanu juhtinud kolleegiumi liikmele teada, kuidas neid on arvesse võetud.“ |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel 5a:

„Artikkel 5a

Kolleegiumi panus läbivaatamisse ja hindamisse

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 21 lõikes 4 osutatud teave esitatakse kolleegiumi liikmetele aegsasti, et nad saaksid selle läbi vaadata ja seda enne järgmist kolleegiumi koosolekut arutada.

2.   Kolleegiumi liikmed võivad tõstatada mis tahes huvipakkuvaid küsimusi või probleeme, mis on seotud keskse vastaspoole pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 21 kohaselt tehtava läbivaatamise või hindamisega. Keskse vastaspoole pädev asutus võtab selliseid huvipakkuvaid küsimusi või probleeme võimalikult suures ulatuses arvesse ja annab neile tähelepanu juhtinud kolleegiumi liikmele teada, kuidas neid on arvesse võetud.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. september 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2099, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT L 322, 12.12.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 28. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 244, 13.9.2013, lk 19).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2146,

24. september 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 mahepõllumajandusliku tootmise erandlike nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 22 lõike 1 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded.

| (2) | Teatavatel sündmustel, näiteks äärmuslikel ilmastikutingimustel või laialt levinud looma- või taimehaigustel, võivad olla tõsised tagajärjed mahepõllumajanduslikule tootmisele liidu põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mille tegevust need sündmused on kahjustanud. Selleks et võimaldada mahepõllumajandusliku tootmise jätkamist või taasalustamist, on määrusega (EL) 2018/848 ette nähtud erandlike tootmisnõuete vastuvõtmine, tingimusel et need piirduvad olukordadega, mis kvalifitseeruvad liidus katastroofiolukordadeks, võttes arvesse erinevusi ökoloogilises tasakaalus, ilmastikutingimusi ja kohalikke tingimusi liidu äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(2)

Teatavatel sündmustel, näiteks äärmuslikel ilmastikutingimustel või laialt levinud looma- või taimehaigustel, võivad olla tõsised tagajärjed mahepõllumajanduslikule tootmisele liidu põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mille tegevust need sündmused on kahjustanud. Selleks et võimaldada mahepõllumajandusliku tootmise jätkamist või taasalustamist, on määrusega (EL) 2018/848 ette nähtud erandlike tootmisnõuete vastuvõtmine, tingimusel et need piirduvad olukordadega, mis kvalifitseeruvad liidus katastroofiolukordadeks, võttes arvesse erinevusi ökoloogilises tasakaalus, ilmastikutingimusi ja kohalikke tingimusi liidu äärepoolseimates piirkondades.

| (3) | Kuna liikmesriikides võib ette tulla erinevaid juhtumeid ja asjaolusid ning määruse (EL) 2018/848 artikli 22 kohaldamisel puuduvad kogemused, ei ole praeguses etapis võimalik kehtestada liidu tasandil ühtseid kriteeriume, mille alusel teha kindlaks, kas olukorda võib pidada katastroofiolukorraks. Siiski on asjakohane sätestada, et liikmesriik, kus selline olukord tekib, peab tegema ametliku otsuse, millega tunnistatakse olukord katastroofiolukorraks. See ametlik otsus tuleks teha kas kogu piirkonna või üksikettevõtja kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liikmesriikides võib ette tulla erinevaid juhtumeid ja asjaolusid ning määruse (EL) 2018/848 artikli 22 kohaldamisel puuduvad kogemused, ei ole praeguses etapis võimalik kehtestada liidu tasandil ühtseid kriteeriume, mille alusel teha kindlaks, kas olukorda võib pidada katastroofiolukorraks. Siiski on asjakohane sätestada, et liikmesriik, kus selline olukord tekib, peab tegema ametliku otsuse, millega tunnistatakse olukord katastroofiolukorraks. See ametlik otsus tuleks teha kas kogu piirkonna või üksikettevõtja kohta.

| (4) | Erandlike tootmisnõuete liidus kohaldamise puhul tuleb piirduda sellega, mis on rangelt vajalik mahepõllumajandusliku tootmise jätkamiseks või taasalustamiseks. Käesolevas määruses sätestatud erandid peaksid seega olema ajaliselt piiratud ning neid tuleks kohaldada üksnes olukorrast mõjutatud tootmisliikide või vajaduse korral põldude ja kõigi asjaomase piirkonna asjaomaste ettevõtjate või ametliku otsusega hõlmatud üksikettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Erandlike tootmisnõuete liidus kohaldamise puhul tuleb piirduda sellega, mis on rangelt vajalik mahepõllumajandusliku tootmise jätkamiseks või taasalustamiseks. Käesolevas määruses sätestatud erandid peaksid seega olema ajaliselt piiratud ning neid tuleks kohaldada üksnes olukorrast mõjutatud tootmisliikide või vajaduse korral põldude ja kõigi asjaomase piirkonna asjaomaste ettevõtjate või ametliku otsusega hõlmatud üksikettevõtjate suhtes.

| (5) | Käesolevas määruses on vaja sätestada erandeid ja nende tingimusi käsitlevad erandlikud tootmisnõuded, mida võib kohaldada katastroofiolukorra puhul taime- ja loomakasvatuses, vesiviljeluses ning veinitootmises. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses on vaja sätestada erandeid ja nende tingimusi käsitlevad erandlikud tootmisnõuded, mida võib kohaldada katastroofiolukorra puhul taime- ja loomakasvatuses, vesiviljeluses ning veinitootmises.

| (6) | Kui katastroofiolukorrast mõjutatud ettevõtjatele ei ole kättesaadav mahepõllumajanduslik või üleminekuaja taimne paljundusmaterjal taimede ja taimsete saaduste (v.a taimne paljundusmaterjal) mahepõllumajanduslikuks tootmiseks, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus teatavatel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali. |
| --- | --- |

(6)

Kui katastroofiolukorrast mõjutatud ettevõtjatele ei ole kättesaadav mahepõllumajanduslik või üleminekuaja taimne paljundusmaterjal taimede ja taimsete saaduste (v.a taimne paljundusmaterjal) mahepõllumajanduslikuks tootmiseks, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus teatavatel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali.

| (7) | Kui põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses esineb loomade, sealhulgas mesilaste või muude putukate suur suremus ning mahepõllumajanduslikud loomad, mesilased või muud putukad ei ole karja uuendamiseks või taastamiseks ettevõtjatele kättesaadavad, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus teatavatel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikke loomi. |
| --- | --- |

(7)

Kui põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses esineb loomade, sealhulgas mesilaste või muude putukate suur suremus ning mahepõllumajanduslikud loomad, mesilased või muud putukad ei ole karja uuendamiseks või taastamiseks ettevõtjatele kättesaadavad, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus teatavatel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikke loomi.

| (8) | Kuna teatavad äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu ulatuslikud põuad või üleujutused, võivad oluliselt vähendada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja sööda kättesaadavust, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus sööta põllumajandusloomi mittemahepõllumajandusliku söödaga. |
| --- | --- |

(8)

Kuna teatavad äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu ulatuslikud põuad või üleujutused, võivad oluliselt vähendada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja sööda kättesaadavust, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus sööta põllumajandusloomi mittemahepõllumajandusliku söödaga.

| (9) | Kuna teatavad sündmused, nagu maavärinad või üleujutused, võivad osaliselt hävitada karjamaid või põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses loomapidamiseks kasutatavaid hooneid, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus erandkorras mitte täita kohustust karjatada loomi karjamaal või pidada neid vastavalt maksimaalse loomkoormuse nõuetele hoonetes ning vastavalt lautade ja vabajalutusalade miinimumpindala nõuetele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 14 lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis. |
| --- | --- |

(9)

Kuna teatavad sündmused, nagu maavärinad või üleujutused, võivad osaliselt hävitada karjamaid või põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses loomapidamiseks kasutatavaid hooneid, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus erandkorras mitte täita kohustust karjatada loomi karjamaal või pidada neid vastavalt maksimaalse loomkoormuse nõuetele hoonetes ning vastavalt lautade ja vabajalutusalade miinimumpindala nõuetele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 14 lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis.

| (10) | Kuna teatavad äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu ulatuslikud põuad või üleujutused, võivad oluliselt vähendada mahepõllumajandusliku koresööda, värske või kuivsööda või silo kättesaadavust, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus vähendada kuivaine osakaalu veiste, lammaste, kitsede ja hobuste päevaratsioonis, tingimusel et loomade toitainevajadused nende arengu eri etappidel on täidetud. |
| --- | --- |

(10)

Kuna teatavad äärmuslikud ilmastikutingimused, nagu ulatuslikud põuad või üleujutused, võivad oluliselt vähendada mahepõllumajandusliku koresööda, värske või kuivsööda või silo kättesaadavust, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus vähendada kuivaine osakaalu veiste, lammaste, kitsede ja hobuste päevaratsioonis, tingimusel et loomade toitainevajadused nende arengu eri etappidel on täidetud.

| (11) | Kuna teatavad sündmused (v.a ilmastikutingimused), näiteks tulekahjud või maavärinad, võivad oluliselt vähendada nektari ja õietolmu kättesaadavust mesilastele, tuleb ette näha võimalus toita mesilasperesid juhul, kui nende ellujäämine on ohus, mahepõllumajandusliku mee, mahepõllumajandusliku õietolmu, mahepõllumajandusliku suhkrusiirupi või mahepõllumajandusliku suhkruga. |
| --- | --- |

(11)

Kuna teatavad sündmused (v.a ilmastikutingimused), näiteks tulekahjud või maavärinad, võivad oluliselt vähendada nektari ja õietolmu kättesaadavust mesilastele, tuleb ette näha võimalus toita mesilasperesid juhul, kui nende ellujäämine on ohus, mahepõllumajandusliku mee, mahepõllumajandusliku õietolmu, mahepõllumajandusliku suhkrusiirupi või mahepõllumajandusliku suhkruga.

| (12) | Kuna teatavad sündmused, nagu äärmuslikud ilmastikutingimused, tulekahjud või maavärinad, võivad teatavates piirkondades oluliselt vähendada nektari- ja õietolmuallikaid, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus viia mesilaspered juhul, kui nende ellujäämine on ohus, aladele, mis ei koosne peamiselt mahepõllumajanduslikest kultuuridest, looduslikest taimedest või muudel kui mahemeetoditel majandatud metsadest või taimedest, mida on töödeldud ainult keskkonda vähe mõjutavate meetoditega. |
| --- | --- |

(12)

Kuna teatavad sündmused, nagu äärmuslikud ilmastikutingimused, tulekahjud või maavärinad, võivad teatavates piirkondades oluliselt vähendada nektari- ja õietolmuallikaid, tuleb olukorrast mõjutatud ettevõtjatele ette näha võimalus viia mesilaspered juhul, kui nende ellujäämine on ohus, aladele, mis ei koosne peamiselt mahepõllumajanduslikest kultuuridest, looduslikest taimedest või muudel kui mahemeetoditel majandatud metsadest või taimedest, mida on töödeldud ainult keskkonda vähe mõjutavate meetoditega.

| (13) | Kui põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses esineb vesiviljelusloomade suur suremus ning mahepõllumajanduslikud vesiviljelusloomad ei ole karja uuendamiseks või taastamiseks ettevõtjatele kättesaadavad, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus konkreetsetel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikke vesiviljelusloomi. |
| --- | --- |

(13)

Kui põllumajandusettevõttes või tootmisüksuses esineb vesiviljelusloomade suur suremus ning mahepõllumajanduslikud vesiviljelusloomad ei ole karja uuendamiseks või taastamiseks ettevõtjatele kättesaadavad, tuleb kõnealustele ettevõtjatele näha ette võimalus konkreetsetel tingimustel kasutada mittemahepõllumajanduslikke vesiviljelusloomi.

| (14) | Kui teatav katastroofiolukord mõjutab negatiivselt mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarseisundit, tuleb olukorrast mõjutatud veinitootjatele ette näha võimalus kasutada võrreldava lõpptoote saamiseks rohkem vääveldioksiidi kui maksimumkogus, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 9 kohaselt vastu võetud rakendusaktis, kuid mitte mingil juhul rohkem kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (2) I lisa B osas sätestatud maksimumkogus. |
| --- | --- |

(14)

Kui teatav katastroofiolukord mõjutab negatiivselt mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarseisundit, tuleb olukorrast mõjutatud veinitootjatele ette näha võimalus kasutada võrreldava lõpptoote saamiseks rohkem vääveldioksiidi kui maksimumkogus, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 9 kohaselt vastu võetud rakendusaktis, kuid mitte mingil juhul rohkem kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (2) I lisa B osas sätestatud maksimumkogus.

| (15) | Läbipaistvuse ja kontrolli huvides on vaja, et liikmesriigid ja komisjon jagaksid teavet tehtud erandite kohta ühtlustatud viisil arvutisüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse ja kontrolli huvides on vaja, et liikmesriigid ja komisjon jagaksid teavet tehtud erandite kohta ühtlustatud viisil arvutisüsteemi kaudu.

| (16) | Tuleb tagada, et ettevõtjad, kellele on tehtud erand, täidaksid tehtud erandi tingimusi. Ettevõtjad peaksid kontrolli eesmärgil säilitama dokumentaalsed tõendid selle kohta, et neile on tehtud teatavad nende tegevusega seotud erandid ja et nad täidavad nende eranditega seotud tingimusi. |
| --- | --- |

(16)

Tuleb tagada, et ettevõtjad, kellele on tehtud erand, täidaksid tehtud erandi tingimusi. Ettevõtjad peaksid kontrolli eesmärgil säilitama dokumentaalsed tõendid selle kohta, et neile on tehtud teatavad nende tegevusega seotud erandid ja et nad täidavad nende eranditega seotud tingimusi.

| (17) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(17)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Katastroofiolukorra tunnistamine

1.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 22 lõikes 1 osutatud erandlike tootmisnõuete kohaldamisel tuleb selleks, et olukord loetaks ebasoodsatest ilmastikutingimustest, loomahaigustest, keskkonnajuhtumist, loodusõnnetusest või katastroofist või mis tahes muust võrreldavast olukorrast tulenevaks katastroofiolukorraks, tunnistada olukord katastroofiolukorraks selle liikmesriigi ametliku otsusega, kus olukord esineb.

2.   Sõltuvalt sellest, kas katastroofiolukord mõjutab konkreetset piirkonda või konkreetset ettevõtjat, viidatakse lõike 1 kohaselt välja antud ametlikus otsuses asjaomasele piirkonnale või ettevõtjale.

Artikkel 2

Erandite tingimused

1.   Pärast artiklis 1 osutatud ametliku otsuse tegemist ja kui on tehtud kindlaks asjaomases piirkonnas olukorrast mõjutatud ettevõtjad või kui asjaomane üksikettevõtja seda taotleb, võivad pädevad asutused teha artiklis 3 sätestatud asjakohaseid erandeid ja esitada nendega seotud tingimusi, eeldusel et neid erandeid ja tingimusi kohaldatakse:

| a) | piiratud aja jooksul ja mitte kauem kui vajalik, kuid mitte mingil juhul kauem kui 12 kuud, et jätkata või taasalustada mahepõllumajanduslikku tootmist, mis toimus enne kõnealuste erandite kohaldamise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

piiratud aja jooksul ja mitte kauem kui vajalik, kuid mitte mingil juhul kauem kui 12 kuud, et jätkata või taasalustada mahepõllumajanduslikku tootmist, mis toimus enne kõnealuste erandite kohaldamise kuupäeva;

| b) | seoses konkreetselt olukorrast mõjutatud tootmisliikidega või vajaduse korral põldudega ning |
| --- | --- |

b)

seoses konkreetselt olukorrast mõjutatud tootmisliikidega või vajaduse korral põldudega ning

| c) | kõigile asjaomases piirkonnas olukorrast mõjutatud asjaomastele mahepõllumajanduslikele ettevõtjatele või ainult asjaomasele üksikettevõtjale, olenevalt asjaoludest. |
| --- | --- |

c)

kõigile asjaomases piirkonnas olukorrast mõjutatud asjaomastele mahepõllumajanduslikele ettevõtjatele või ainult asjaomasele üksikettevõtjale, olenevalt asjaoludest.

2.   Lõikes 1 osutatud erandite kohaldamine ei piira määruse (EL) 2018/848 artiklis 35 osutatud sertifikaatide kehtivust ajavahemikul, mil erandeid kohaldatakse, tingimusel et asjaomane ettevõtja või asjaomased ettevõtjad täidavad tingimusi, mille alusel erandid tehti.

Artikkel 3

Konkreetsed erandid määrusest (EL) 2018/848

1.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktist 1.8.1 võib taimede ja taimsete saaduste (v.a taimne paljundusmaterjal) tootmiseks kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kasutamine ei ole võimalik, tingimusel et täidetakse kõnealuse lisa I osa punkti 1.8.5.3 ja vajaduse korral kõnealuse lisa I osa punkti 1.7 nõudeid.

2.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktist 1.3.1 võib karja uuendada või taastada mittemahepõllumajanduslike loomadega, kui loomade suremus on suur ja mahepõllumajanduslikult kasvatatud loomad ei ole kättesaadavad, tingimusel et järgitakse kõnealuse II lisa II osa punktis 1.2.2 sätestatud vastavaid üleminekuaegu.

Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis mesilaste ja muude putukate pidamise suhtes.

3.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktist b võib põllumajandusloomi söödatoodangu kao või piirangute kehtestamise korral sööta mahepõllumajandusliku või üleminekuaja sööda asemel mittemahepõllumajandusliku söödaga.

4.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktidest 1.4.2.1, 1.6.3 ja 1.6.4 võib juhul, kui põllumajandusloomade tootmisüksus on olukorrast mõjutatud, kohandada mahepõllumajanduslikul maal karjatamist, hoonete loomkoormust ning lautade ja vabajalutusalade miinimumpindala, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 14 lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis.

5.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.1.1 alapunktist f võib söödatoodangu kao või piirangute kehtestamise korral vähendada koresöödast, värskest või kuivsöödast või silost koosneva kuivaine osakaalu igapäevases ratsioonis, nii et loomade toitainevajadused nende arengu eri etappidel on täidetud.

6.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.6.2 alapunktist b võib mesilasperesid sööta mahepõllumajandusliku mee, mahepõllumajandusliku õietolmu, mahepõllumajandusliku suhkrusiirupi või mahepõllumajandusliku suhkruga, kui mesilasperede ellujäämine on ohus muudel põhjustel kui ilmastikutingimuste tõttu.

7.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.6.5 alapunktidest a ja c võib mesilasperesid juhul, kui nende ellujäämine on ohus, viia aladele, mis ei vasta mesilate paigutamist käsitlevatele sätetele.

8.   Erandina määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.2.1 alapunktist a võib juhul, kui vesiviljelusloomade suremus on suur ja mahepõllumajanduslikult kasvatatud loomad ei ole kättesaadavad, vesiviljeluskarja uuendada või taastada mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomadega, tingimusel et vähemalt viimased kaks kolmandikku tootmistsüklist majandatakse mahepõllumajanduslikult.

9.   Erandina määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 9 kohaselt vastu võetud rakendusaktist, millega kehtestatakse eelkõige mahepõllumajanduslikus tootmises lubatud toodete ja ainete kasutamise tingimused, võib vääveldioksiidi veinisektori toodete valmistamisel kasutada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osas sätestatud maksimumsisalduse ulatuses, kui mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarseisund kohustab veinivalmistajat kasutama võrreldava lõpptoote saamiseks rohkem vääveldioksiidi kui varasematel aastatel.

Artikkel 4

Seire ja aruandlus

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata nende pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel tehtud eranditest komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud arvutisüsteemi kaudu, mis võimaldab dokumentide ja teabe elektroonilist vahetamist.

2.   Iga ettevõtja, kelle suhtes tehtud erandeid kohaldatakse, säilitab nii tehtud eranditega seotud dokumentaalsed tõendid kui ka dokumentaalsed tõendid nende erandite kasutamise kohta ajavahemikul, mil kõnealuseid erandeid kohaldatakse.

3.   Pädevad asutused või vajaduse korral liikmesriikide kontrolliasutused või kontrollorganid kontrollivad, kas ettevõtjad täidavad tehtud erandite tingimusi.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. september 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega (ELT L 149, 7.6.2019, lk 1).

2

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2147,

8. oktoober 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/516, määrates kindlaks igas kontrollitsüklis käsitletavate küsimuste loetelu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/516 kogurahvatulu turuhindades arvutamise ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (kogurahvatulu määrus), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Turuhindades väljendatud kogurahvatulu andmed peaksid olema usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad ning selleks tuleks kehtestada asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Turuhindades väljendatud kogurahvatulu andmed peaksid olema usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad ning selleks tuleks kehtestada asjakohased meetmed.

| (2) | Kogurahvatulu määruse artikli 5 lõike 1 alusel ning selleks, et kontrollida kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavaid allikaid, nende kasutusviise ja meetodeid, koostab komisjon tihedas koostöös kogurahvatulu eksperdirühmaga kontrollimudeli. Selles mudelis tuleks arvesse võtta käesolevas delegeeritud määruses kindlaks määratud küsimuste loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Kogurahvatulu määruse artikli 5 lõike 1 alusel ning selleks, et kontrollida kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavaid allikaid, nende kasutusviise ja meetodeid, koostab komisjon tihedas koostöös kogurahvatulu eksperdirühmaga kontrollimudeli. Selles mudelis tuleks arvesse võtta käesolevas delegeeritud määruses kindlaks määratud küsimuste loetelu.

| (3) | Tuginedes kogurahvatulu andmete kontrollimise protsessile, eelmistest kontrollitsüklitest saadud õppetundidele ja liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise ekspertidelt saadud tagasisidele, on komisjon välja selgitanud küsimused, mis tagavad kogurahvatulu andmete usaldusväärsuse, ammendavuse ja võrreldavuse, |
| --- | --- |

(3)

Tuginedes kogurahvatulu andmete kontrollimise protsessile, eelmistest kontrollitsüklitest saadud õppetundidele ja liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise ekspertidelt saadud tagasisidele, on komisjon välja selgitanud küsimused, mis tagavad kogurahvatulu andmete usaldusväärsuse, ammendavuse ja võrreldavuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loetelu küsimustest, mida tuleb käsitleda igas kontrollitsüklis, et tagada kogurahvatulu andmete usaldusväärsus, ammendavus ja võrreldavus, sisaldab järgmisi teemasid:

| — | geograafilise territooriumi määratlus, |
| --- | --- |

—

geograafilise territooriumi määratlus,

| — | eluasemeteenuste hindamise põhimõtted, |
| --- | --- |

—

eluasemeteenuste hindamise põhimõtted,

| — | käibemaksu tagasimaksete käsitlemine, |
| --- | --- |

—

käibemaksu tagasimaksete käsitlemine,

| — | ammendavusmeetmed, |
| --- | --- |

—

ammendavusmeetmed,

| — | kogumata käibemaksu käsitlemine. |
| --- | --- |

—

kogumata käibemaksu käsitlemine.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 91, 29.3.2019, lk 19.

1

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/10

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2148,

8. oktoober 2020,

millega muudetakse määrust (EL) nr 139/2014 lennuradade ohutuse ja aeronavigatsiooniandmete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 39 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 139/2014 (2) on kehtestatud lennuväljadega, sealhulgas nende haldamise, käitamise, sertifitseerimise ja järelevalvega, seotud nõuded ja haldusmenetlused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 139/2014 (2) on kehtestatud lennuväljadega, sealhulgas nende haldamise, käitamise, sertifitseerimise ja järelevalvega, seotud nõuded ja haldusmenetlused.

| (2) | Määrus (EL) nr 139/2014 sisaldab lennuväljakäitajatele aeronavigatsiooniandmete ja -teabe haldamise kohta esitatavaid üldnõudeid. Selleks et säilitada praegune lennuväljade käitamise ohutuse tase või seda parandada, tuleks lennuväljakäitajatelt nõuda, et aeronavigatsiooniandmete ahela osana tagaksid nad aeronavigatsiooniteabe teenistuste jaoks kvaliteetsed aeronavigatsiooniandmed ja -teabe – seda alates andmete loomisest kuni nende esitamiseni. Selleks tuleks käitamise tasandil kohaldatavaid andmekvaliteedinõudeid täiendada analoogsete nõuetega, mis kehtivad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, täpsemalt andmekaitse, andmete kataloogi ja andmevahetuse kohta kehtivate nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) nr 139/2014 sisaldab lennuväljakäitajatele aeronavigatsiooniandmete ja -teabe haldamise kohta esitatavaid üldnõudeid. Selleks et säilitada praegune lennuväljade käitamise ohutuse tase või seda parandada, tuleks lennuväljakäitajatelt nõuda, et aeronavigatsiooniandmete ahela osana tagaksid nad aeronavigatsiooniteabe teenistuste jaoks kvaliteetsed aeronavigatsiooniandmed ja -teabe – seda alates andmete loomisest kuni nende esitamiseni. Selleks tuleks käitamise tasandil kohaldatavaid andmekvaliteedinõudeid täiendada analoogsete nõuetega, mis kehtivad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, täpsemalt andmekaitse, andmete kataloogi ja andmevahetuse kohta kehtivate nõuetega.

| (3) | Lennuradade ohutus on üks Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) kindlaks määratud suure riskiga õnnetuste esinemisega seotud kategooriaid. Lennuradade ohutusega seotud õnnetuste arvele langeb enamik maailmas toimunud lennuõnnetusi. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 139/2014 muuta, et vähendada lennuradade ohutusega seotud selliste õnnetuste ja tõsiste intsidentide arvu, mis on seotud lennuraja loata hõivamisega, aga ka muid lennuradade ohutusega seotud vahejuhtumeid, nagu lennurajaga eksimine, kokkupõrge maapinnaga ja lennurajalt kõrvalekaldumine. |
| --- | --- |

(3)

Lennuradade ohutus on üks Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) kindlaks määratud suure riskiga õnnetuste esinemisega seotud kategooriaid. Lennuradade ohutusega seotud õnnetuste arvele langeb enamik maailmas toimunud lennuõnnetusi. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 139/2014 muuta, et vähendada lennuradade ohutusega seotud selliste õnnetuste ja tõsiste intsidentide arvu, mis on seotud lennuraja loata hõivamisega, aga ka muid lennuradade ohutusega seotud vahejuhtumeid, nagu lennurajaga eksimine, kokkupõrge maapinnaga ja lennurajalt kõrvalekaldumine.

| (4) | Käitamispersonali koolituse ja taseme kontrolli, sh alg- ja korduskoolituse programmid tuleks ühtlustada kõigis liikmesriikides, kehtestades lennuväljakäitajatele kohustuslikud ühised koolitusnõuded. |
| --- | --- |

(4)

Käitamispersonali koolituse ja taseme kontrolli, sh alg- ja korduskoolituse programmid tuleks ühtlustada kõigis liikmesriikides, kehtestades lennuväljakäitajatele kohustuslikud ühised koolitusnõuded.

| (5) | Lennuväljakäitajad peaksid säilitama andmeid varasema väljaõppe, sõidulubade, sõidukilubade ning hooldus- ja keeleoskuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lennuväljakäitajad peaksid säilitama andmeid varasema väljaõppe, sõidulubade, sõidukilubade ning hooldus- ja keeleoskuse kohta.

| (6) | Kehtiv õigusraamistik ei hõlma lennuväljakäitajale pandud nõuet koostada NOTAM-teade. See on põhjustanud õiguskindlusetust seoses sellega, millal, miks ja mis tingimustel peab lennuväljakäitaja koostama ohutust mõjutada võiva asjaolu kohta NOTAM-teate. Seetõttu peaks muudatusega lõplikult välja töötama lennuväljakäitaja NOTAM-teadete koostamise ja avaldamise õigusraamistiku, võttes arvesse 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) 15. lisa sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Kehtiv õigusraamistik ei hõlma lennuväljakäitajale pandud nõuet koostada NOTAM-teade. See on põhjustanud õiguskindlusetust seoses sellega, millal, miks ja mis tingimustel peab lennuväljakäitaja koostama ohutust mõjutada võiva asjaolu kohta NOTAM-teate. Seetõttu peaks muudatusega lõplikult välja töötama lennuväljakäitaja NOTAM-teadete koostamise ja avaldamise õigusraamistiku, võttes arvesse 7. detsembril 1944 Chicagos allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon“) 15. lisa sätteid.

| (7) | Õnnetuste uurimine on näidanud, et raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse nõuded ei ole ühtlustatud ning see avaldab olulist mõju lennurajalt kõrvalekaldumisele, eriti kui rada on märg või puhastamata. ICAO on järjepidevalt muutnud mitmes Chicago konventsiooni lisas sisalduvaid standardeid ja soovituslikke tavasid ning koostanud ulatuslikke suuniseid, et kehtestada raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse ülemaailmselt ühtlustatud aruandevorm. |
| --- | --- |

(7)

Õnnetuste uurimine on näidanud, et raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse nõuded ei ole ühtlustatud ning see avaldab olulist mõju lennurajalt kõrvalekaldumisele, eriti kui rada on märg või puhastamata. ICAO on järjepidevalt muutnud mitmes Chicago konventsiooni lisas sisalduvaid standardeid ja soovituslikke tavasid ning koostanud ulatuslikke suuniseid, et kehtestada raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse ülemaailmselt ühtlustatud aruandevorm.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 139/2014 muuta, et rakendada kohaldatavaid ICAO standardeid ja soovituslikke tavasid raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse kohta, sealhulgas lisada uute mõistete määratlused. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 139/2014 muuta, et rakendada kohaldatavaid ICAO standardeid ja soovituslikke tavasid raja olukorra hindamise ja sellekohase aruandluse kohta, sealhulgas lisada uute mõistete määratlused.

| (9) | Selleks et vähendada ohtu, et vahejuhtum võib tuleneda eksiarusaamast käitamistegevuse üleandmisel, tuleks lennuvälja töötajatele anda ajakohastatud teavet üleandmisel valitseva tegeliku olukorra kohta. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada ohtu, et vahejuhtum võib tuleneda eksiarusaamast käitamistegevuse üleandmisel, tuleks lennuvälja töötajatele anda ajakohastatud teavet üleandmisel valitseva tegeliku olukorra kohta.

| (10) | Võõrkehad manööverdusaladel ja perroonidel kujutavad endast olulist riski lennuväljade käitamise ohutusele. Selle riski tõhusa maandamise meetmed peaksid põhinema ICAO standarditel ja soovituslikel tavadel, juhendmaterjalidel ning rahvusvaheliselt tunnustatud tavadel. |
| --- | --- |

(10)

Võõrkehad manööverdusaladel ja perroonidel kujutavad endast olulist riski lennuväljade käitamise ohutusele. Selle riski tõhusa maandamise meetmed peaksid põhinema ICAO standarditel ja soovituslikel tavadel, juhendmaterjalidel ning rahvusvaheliselt tunnustatud tavadel.

| (11) | Lennuradade ohutuse ja õhusõidukite kahjustustega on seotud ka sõidukite juhid, seisund ja sobivus ning nende side- ja seireseadmed. Juhtidele ja sõidukitele loa andmise tingimusi tuleks karmistada ning tuleks kehtestada uued eeskirjad sõidukite käitamiseks lennuvälja liiklusalal ja muudel käitamisaladel. |
| --- | --- |

(11)

Lennuradade ohutuse ja õhusõidukite kahjustustega on seotud ka sõidukite juhid, seisund ja sobivus ning nende side- ja seireseadmed. Juhtidele ja sõidukitele loa andmise tingimusi tuleks karmistada ning tuleks kehtestada uued eeskirjad sõidukite käitamiseks lennuvälja liiklusalal ja muudel käitamisaladel.

| (12) | Tuginedes liikmesriikide ja sidusrühmade ohutusalastele soovitustele ja tagasisidele, sõnastas komisjon lennuraja loata hõivamise vältimise meetmena vajaduse parandada pilootide, lennuliiklusteeninduse töötajate ja sõidukijuhtide olukorrateadlikkust manööverdusalal tegutsemisel. Seetõttu tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lennuvälja manööverdusalal tegutsevate sõidukijuhtide inglise keele oskus vastaks tegevustasemele. Mõnel lennuväljal ei pruugi nõuetekohasel tasemel keele kasutamine lennuradade käitamise ohutust siiski tingimata suurendada. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema õigus inglise keele oskuse nõudest kõrvale kalduda, kui seda toetab üht või mitut lennuvälja hõlmav ohutushinnang. |
| --- | --- |

(12)

Tuginedes liikmesriikide ja sidusrühmade ohutusalastele soovitustele ja tagasisidele, sõnastas komisjon lennuraja loata hõivamise vältimise meetmena vajaduse parandada pilootide, lennuliiklusteeninduse töötajate ja sõidukijuhtide olukorrateadlikkust manööverdusalal tegutsemisel. Seetõttu tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lennuvälja manööverdusalal tegutsevate sõidukijuhtide inglise keele oskus vastaks tegevustasemele. Mõnel lennuväljal ei pruugi nõuetekohasel tasemel keele kasutamine lennuradade käitamise ohutust siiski tingimata suurendada. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema õigus inglise keele oskuse nõudest kõrvale kalduda, kui seda toetab üht või mitut lennuvälja hõlmav ohutushinnang.

| (13) | Lennuväljal kasutatavate sõidukite arv peaks piirduma käitamise ohutuse tagamiseks rangelt vajalikuga. Selleks et lahendada kutsungiga eksimise probleemi, peaksid need sõidukid olema nõuetekohaselt varustatud, sh raadio või valgustusega. Erandid tuleks kehtestada sõidukitele, mis ei vasta käitamistingimustele, kuid mis peavad lennuväljale ajutiselt sisenema ja seal tegutsema. Selleks et tagada liidu õigusaktide kooskõla ICAO standarditega, peaksid lennuväljal liiklemise eeskirjad põhinema Chicago konventsiooni 2. ja 14. lisal ning ICAO juhenddokumendil 4444 PANS-ATM. |
| --- | --- |

(13)

Lennuväljal kasutatavate sõidukite arv peaks piirduma käitamise ohutuse tagamiseks rangelt vajalikuga. Selleks et lahendada kutsungiga eksimise probleemi, peaksid need sõidukid olema nõuetekohaselt varustatud, sh raadio või valgustusega. Erandid tuleks kehtestada sõidukitele, mis ei vasta käitamistingimustele, kuid mis peavad lennuväljale ajutiselt sisenema ja seal tegutsema. Selleks et tagada liidu õigusaktide kooskõla ICAO standarditega, peaksid lennuväljal liiklemise eeskirjad põhinema Chicago konventsiooni 2. ja 14. lisal ning ICAO juhenddokumendil 4444 PANS-ATM.

| (14) | Õhusõidukite pukseerimise ajal toimunud õnnetuste ja tõsiste intsidentide uurimine näitab, et õhusõidukitele vigastuste tekitamist soodustavad puudulik olukorrateadlikkus, õhusõidukite ebapiisav vahekaugus ning pukseeritava õhusõiduki ebapiisav või sobimatu valgustus öösel. Seetõttu tuleks kehtestada õhusõidukite pukseerimise ohutumaks muutmise meetmed seoses marsruutimise, suunamise, valgustuse, side-eeskirjade, eri osaliste tegevuse kooskõlastamisega ning konkreetsed meetmed halbade ilma- või ilmastikutingimustega toimetulekuks. |
| --- | --- |

(14)

Õhusõidukite pukseerimise ajal toimunud õnnetuste ja tõsiste intsidentide uurimine näitab, et õhusõidukitele vigastuste tekitamist soodustavad puudulik olukorrateadlikkus, õhusõidukite ebapiisav vahekaugus ning pukseeritava õhusõiduki ebapiisav või sobimatu valgustus öösel. Seetõttu tuleks kehtestada õhusõidukite pukseerimise ohutumaks muutmise meetmed seoses marsruutimise, suunamise, valgustuse, side-eeskirjade, eri osaliste tegevuse kooskõlastamisega ning konkreetsed meetmed halbade ilma- või ilmastikutingimustega toimetulekuks.

| (15) | Tuleks kehtestada eeskirjad, millega täpsustatakse, millised muud lisaks sõidukitele lennuväljal liikuvad objektid peaksid olema valgustatud. See hõlmab ka vastuolu kõrvaldamist lennuvälja nende alade osas, mille suhtes kohaldatakse sõidukitele kehtestatud märgistus- ja valgustusnõudeid. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks kehtestada eeskirjad, millega täpsustatakse, millised muud lisaks sõidukitele lennuväljal liikuvad objektid peaksid olema valgustatud. See hõlmab ka vastuolu kõrvaldamist lennuvälja nende alade osas, mille suhtes kohaldatakse sõidukitele kehtestatud märgistus- ja valgustusnõudeid.

| (16) | Selleks et muuta toimingud ohutumaks, korrektsemaks ja tõhusamaks, tuleks lennuväljadel kindlaks määrata standardsed ruleerimismarsruudid. Arvesse tuleks võtta õhusõidukite transponderite käitamist, kui neid toetab lennuvälja maapealse liikluse juhtimis- ja kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et muuta toimingud ohutumaks, korrektsemaks ja tõhusamaks, tuleks lennuväljadel kindlaks määrata standardsed ruleerimismarsruudid. Arvesse tuleks võtta õhusõidukite transponderite käitamist, kui neid toetab lennuvälja maapealse liikluse juhtimis- ja kontrollisüsteem.

| (17) | Lennurajalt kõrvalekaldumisega seotud õnnetuste ja vahejuhtumite uurimisel on selgunud puudused lennuliiklusteenindusüksuste ning sõidukijuhtide ja kõrvaliste isikute vahelises teabevahetuses. Seetõttu tuleks kehtestada kooskõlastatud menetlused lennuväljakäitaja ja lennuliiklusteenindusüksuse vaheliseks sidepidamiseks, et reguleerida selliseid küsimusi nagu kasutatavad keeled, sagedused, jalakäijad manööverdusalal, signaalide kasutamine ja muud sidevahendid sidehäirete korral. Kõnealused menetlused peaksid hõlmama lennuväljaga seotud olulise teabe levitamist raadioside kaudu. |
| --- | --- |

(17)

Lennurajalt kõrvalekaldumisega seotud õnnetuste ja vahejuhtumite uurimisel on selgunud puudused lennuliiklusteenindusüksuste ning sõidukijuhtide ja kõrvaliste isikute vahelises teabevahetuses. Seetõttu tuleks kehtestada kooskõlastatud menetlused lennuväljakäitaja ja lennuliiklusteenindusüksuse vaheliseks sidepidamiseks, et reguleerida selliseid küsimusi nagu kasutatavad keeled, sagedused, jalakäijad manööverdusalal, signaalide kasutamine ja muud sidevahendid sidehäirete korral. Kõnealused menetlused peaksid hõlmama lennuväljaga seotud olulise teabe levitamist raadioside kaudu.

| (18) | Selleks et tulevikus vältida vahejuhtumeid, mis on tingitud jalakäijate liikumisest liiklusalal, tuleks keelata kõrvaliste töötajate pääs manööverdusalale ja teistele piiratud juurdepääsuga aladele. Tuleks võtta meetmed jalakäijate liikumise piiramise tagamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tulevikus vältida vahejuhtumeid, mis on tingitud jalakäijate liikumisest liiklusalal, tuleks keelata kõrvaliste töötajate pääs manööverdusalale ja teistele piiratud juurdepääsuga aladele. Tuleks võtta meetmed jalakäijate liikumise piiramise tagamiseks.

| (19) | Määruses (EL) nr 139/2014 ei ole sõnaselgelt sätestatud lennuväljakäitaja kohustusi seoses käitamisega talvistes oludes. Selleks et viia liidu õigusaktid vastavusse Chicago konventsiooni 14. ja 15. lisas esitatud ICAO standarditega, tuleks kehtestada kohustused lennuväljadele, mille lennurajad on pikkadel talveperioodidel kaetud kokkupressitud lume või jääga. Kõnealused kohustused peaksid põhinema praegustel tavadel ning arvesse tuleks võtta lennukitootjate ja ICAO tagasisidet. |
| --- | --- |

(19)

Määruses (EL) nr 139/2014 ei ole sõnaselgelt sätestatud lennuväljakäitaja kohustusi seoses käitamisega talvistes oludes. Selleks et viia liidu õigusaktid vastavusse Chicago konventsiooni 14. ja 15. lisas esitatud ICAO standarditega, tuleks kehtestada kohustused lennuväljadele, mille lennurajad on pikkadel talveperioodidel kaetud kokkupressitud lume või jääga. Kõnealused kohustused peaksid põhinema praegustel tavadel ning arvesse tuleks võtta lennukitootjate ja ICAO tagasisidet.

| (20) | Selleks et tagada liidu õigusaktide ühtlustamine ICAO standarditega, tuleks lennuväljakäitajalt nõuda raja olukorra hindamist ning raja olukorra koodi (RWYCC) määramist. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada liidu õigusaktide ühtlustamine ICAO standarditega, tuleks lennuväljakäitajalt nõuda raja olukorra hindamist ning raja olukorra koodi (RWYCC) määramist.

| (21) | Lennuvälja hooldusprogrammiga tuleks tagada, et lennuvälja käitamiseks vajalikud rajatised, süsteemid, sõidukid ja seadmed ei kahjustaks aeronavigatsiooni ohutust, korrapärasust ega tõhusust. Hooldusprogrammis tuleks järgida Chicago konventsiooni 14. lisa kohaseid inimteguri põhimõtteid ja lennuvälja käitajal peaksid olema vahendid hooldusprogrammi tulemuslikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Lennuvälja hooldusprogrammiga tuleks tagada, et lennuvälja käitamiseks vajalikud rajatised, süsteemid, sõidukid ja seadmed ei kahjustaks aeronavigatsiooni ohutust, korrapärasust ega tõhusust. Hooldusprogrammis tuleks järgida Chicago konventsiooni 14. lisa kohaseid inimteguri põhimõtteid ja lennuvälja käitajal peaksid olema vahendid hooldusprogrammi tulemuslikuks rakendamiseks.

| (22) | Määruses (EL) nr 139/2014 sätestatud nõuded teekatte hooldusele, eelkõige lennuraja pinna hõõrdetegurile, tuleks ühtlustada ICAO standarditega, et maandada lennurajalt kõrvalekaldumise, aga ka võõrkehade esinemisest tulenevat ohtu. |
| --- | --- |

(22)

Määruses (EL) nr 139/2014 sätestatud nõuded teekatte hooldusele, eelkõige lennuraja pinna hõõrdetegurile, tuleks ühtlustada ICAO standarditega, et maandada lennurajalt kõrvalekaldumise, aga ka võõrkehade esinemisest tulenevat ohtu.

| (23) | Vastavalt Chicago konventsiooni 14. lisa asjaomastele sätetele tuleks määrust (EL) nr 139/2014 täiendada täpsustatud nõuetega lennuvälja elektrisüsteemi hooldusele ja uute nõuetega lennuvälja valgustussüsteemi hooldusele. Lisaks tuleks kehtestada konkreetsed lennuvälja märkide ja märgistuse hooldamise nõuded. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt Chicago konventsiooni 14. lisa asjaomastele sätetele tuleks määrust (EL) nr 139/2014 täiendada täpsustatud nõuetega lennuvälja elektrisüsteemi hooldusele ja uute nõuetega lennuvälja valgustussüsteemi hooldusele. Lisaks tuleks kehtestada konkreetsed lennuvälja märkide ja märgistuse hooldamise nõuded.

| (24) | Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamustena nr 02/2018 ja 03/2019 kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamustena nr 02/2018 ja 03/2019 kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktidega b ja c ning artikli 76 lõikega 1.

| (25) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 139/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 139/2014 vastavalt muuta.

| (26) | Võttes arvesse COVID-19 puhangu mõju pädevate asutuste ja asjaomaste ettevõtjate ressurssidele ning selleks, et pakkuda neile viivitamatut leevendust ja võimaldada piisavat ettevalmistust, tuleks rajal olevast pindsaastest teatamise, raja olukorra ja talvistes oludes käitamise nõuete kohaldamine edasi lükata kuni 12. augustini 2021 ning kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevate eeskirjade kohaldamine tuleks edasi lükata kuni 27. jaanuarini 2022. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse COVID-19 puhangu mõju pädevate asutuste ja asjaomaste ettevõtjate ressurssidele ning selleks, et pakkuda neile viivitamatut leevendust ja võimaldada piisavat ettevalmistust, tuleks rajal olevast pindsaastest teatamise, raja olukorra ja talvistes oludes käitamise nõuete kohaldamine edasi lükata kuni 12. augustini 2021 ning kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevate eeskirjade kohaldamine tuleks edasi lükata kuni 27. jaanuarini 2022.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 139/2014 muudatused

Määruse (EÜ) nr 139/2014 I, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesoleva määruse lisa punkti 3 alapunktide d, e, q ja r ning määruse (EL) nr 139/2014 IV lisa punkti ADR.OPS.A.057 alapunkti d alapunkti 4 kohaldatakse alates 12. augustist 2021.

Lisa punkti 2 alapunkti a ning punkti 3 alapunkte a ja b kohaldatakse alates 27. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1).

2

---

LISA

I, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punktid 6a, 6b ja 6c:






  „6a) | „aeronavigatsiooniteabe ringkiri (AIC)“ – teade, mis sisaldab lennuohutus-, aeronavigatsiooni- või tehnikaalast haldus- või seadusandlikku teavet, mis oma sisult ei täida NOTAM-teatele esitatud nõudeid ega kuulu avaldamisele lennundusteabe kogumikus; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punktid 6a, 6b ja 6c:

„6a)

„aeronavigatsiooniteabe ringkiri (AIC)“ – teade, mis sisaldab lennuohutus-, aeronavigatsiooni- või tehnikaalast haldus- või seadusandlikku teavet, mis oma sisult ei täida NOTAM-teatele esitatud nõudeid ega kuulu avaldamisele lennundusteabe kogumikus;

| 6b) | „aeronavigatsioonialased teabetooted“ – aeronavigatsioonilised andmed ja aeronavigatsiooniteave, mis on esitatud digitaalsete andmekogumitena või standarditud esitusvormis paberil või elektroonilisel kandjal. Aeronavigatsioonialased teabetooted hõlmavad muu hulgas järgmist:






  — | lennundusteabe kogumik, sealhulgas muudatused ja täiendused, |
| --- | --- | --- |

6b)

„aeronavigatsioonialased teabetooted“ – aeronavigatsioonilised andmed ja aeronavigatsiooniteave, mis on esitatud digitaalsete andmekogumitena või standarditud esitusvormis paberil või elektroonilisel kandjal. Aeronavigatsioonialased teabetooted hõlmavad muu hulgas järgmist:

—

lennundusteabe kogumik, sealhulgas muudatused ja täiendused,

| — | aeronavigatsiooniteabe ringkiri, |
| --- | --- |

—

aeronavigatsiooniteabe ringkiri,

| — | lennunduskaardid, |
| --- | --- |

—

lennunduskaardid,

| — | aeronavigatsiooniline nõustav teade lennunduspersonalile (NOTAM), |
| --- | --- |

—

aeronavigatsiooniline nõustav teade lennunduspersonalile (NOTAM),

| — | digitaalsed andmekogumid; |
| --- | --- |

—

digitaalsed andmekogumid;

| 6c) | „lennundusteabe kogumik (AIP)“ – väljaanne, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonialast püsiteavet, ning mille on avaldanud liikmesriik või mis on avaldatud riigi volitusel;“; |
| --- | --- |

6c)

„lennundusteabe kogumik (AIP)“ – väljaanne, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonialast püsiteavet, ning mille on avaldanud liikmesriik või mis on avaldatud riigi volitusel;“;

| b) | lisatakse punkt 15a:






  „15a) | „puhastamata rada“ – rada, mille pind (kas üksikute lõikudena või tervikuna) on kasutamiseks ette nähtud pikkuse ja laiuse ulatuses märkimisväärses osas kaetud ühe või mitme ainega, mis on loetletud raja pinnakatte seisukorra tunnustes;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 15a:

„15a)

„puhastamata rada“ – rada, mille pind (kas üksikute lõikudena või tervikuna) on kasutamiseks ette nähtud pikkuse ja laiuse ulatuses märkimisväärses osas kaetud ühe või mitme ainega, mis on loetletud raja pinnakatte seisukorra tunnustes;“;

| c) | lisatakse punkt 17a:






  „17a) | „andmekogum“ – selgelt piiritletav andmete kogum;“; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 17a:

„17a)

„andmekogum“ – selgelt piiritletav andmete kogum;“;

| d) | lisatakse punkt 18a:






  „18a) | „kuiv rada“ – raja olukorra seisukohast tähendab, et raja pinnal ei ole nähtavat niiskust ja selle kavatsetav kasutusala ei ole puhastamata;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 18a:

„18a)

„kuiv rada“ – raja olukorra seisukohast tähendab, et raja pinnal ei ole nähtavat niiskust ja selle kavatsetav kasutusala ei ole puhastamata;“;

| e) | lisatakse punkt 19a:






  „19a | „võõrkeha (FOD)“ – liiklusalal asuv elutu ese, millel ei ole käitus- ega aeronavigatsioonifunktsiooni ning mis võib olla õhusõidukite käitamisele ohtlik;“; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkt 19a:

„19a

„võõrkeha (FOD)“ – liiklusalal asuv elutu ese, millel ei ole käitus- ega aeronavigatsioonifunktsiooni ning mis võib olla õhusõidukite käitamisele ohtlik;“;

| f) | lisatakse punktid 24a ja 24b:






  „24a) | „valgustussüsteemi usaldusväärsus“ – tõenäosus, et kogu paigaldis töötab kindlaksmääratud kõrvalekallete piires ning süsteem on kindlalt kasutatav; |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punktid 24a ja 24b:

„24a)

„valgustussüsteemi usaldusväärsus“ – tõenäosus, et kogu paigaldis töötab kindlaksmääratud kõrvalekallete piires ning süsteem on kindlalt kasutatav;

| 24b) | „asukohatähised“ – vt uusim väljaanne „Location Indicators“ (Doc 7910), mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on heaks kiitnud ja avaldanud;“; |
| --- | --- |

24b)

„asukohatähised“ – vt uusim väljaanne „Location Indicators“ (Doc 7910), mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on heaks kiitnud ja avaldanud;“;

| g) | lisatakse punktid 34a ja 34b:






  „34a) | „nõustav teade lennunduspersonalile (NOTAM-teade)“ – lennundussidevõrgus levitatav teade, mis sisaldab aeronavigatsiooniseadme, -teeninduse, -protseduuri või -ohu kehtestamist, seisukorda või muudatust puudutavat teavet, mille õigeaegne teadmine on oluline lennutegevusega seotud personalile; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse punktid 34a ja 34b:

„34a)

„nõustav teade lennunduspersonalile (NOTAM-teade)“ – lennundussidevõrgus levitatav teade, mis sisaldab aeronavigatsiooniseadme, -teeninduse, -protseduuri või -ohu kehtestamist, seisukorda või muudatust puudutavat teavet, mille õigeaegne teadmine on oluline lennutegevusega seotud personalile;

| 34b) | „NOTAM-kood“ – Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni heakskiidetud ja avaldatud dokumendi „Procedures for Air Navigation Services – ICAO Abbreviations and Codes (PANS-ABC - Doc 8400)“ uusimas kehtivas väljaandes sisalduv kood;“ |
| --- | --- |

34b)

„NOTAM-kood“ – Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni heakskiidetud ja avaldatud dokumendi „Procedures for Air Navigation Services – ICAO Abbreviations and Codes (PANS-ABC - Doc 8400)“ uusimas kehtivas väljaandes sisalduv kood;“

| h) | lisatakse järgmised punktid 38a, 38b, 38c, 38d, 38e, 38f, 38 g ja 38h:






  „38a) | „raja olukorra hindamise maatriks (RCAM)“ – maatriks, mis võimaldab seonduvate protseduuride abil määrata kindlaks raja olukorra koodi (RWYCC) vaadeldud rajakatte seisundi ja pilootide esitatud pidurdustõhusust käsitleva teabe põhjal; |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse järgmised punktid 38a, 38b, 38c, 38d, 38e, 38f, 38 g ja 38h:

„38a)

„raja olukorra hindamise maatriks (RCAM)“ – maatriks, mis võimaldab seonduvate protseduuride abil määrata kindlaks raja olukorra koodi (RWYCC) vaadeldud rajakatte seisundi ja pilootide esitatud pidurdustõhusust käsitleva teabe põhjal;

| 38b) | „raja olukorra kood (RWYCC)“ – number, mida kasutatakse raja olukorra teates (RCR) ja millega kirjeldatakse raja olukorra mõju lennuki aeglustumisele pidurdamise ajal ja horisontaalsele juhitavusele; |
| --- | --- |

38b)

„raja olukorra kood (RWYCC)“ – number, mida kasutatakse raja olukorra teates (RCR) ja millega kirjeldatakse raja olukorra mõju lennuki aeglustumisele pidurdamise ajal ja horisontaalsele juhitavusele;

| 38c) | „rajaolukorra teade (RCR)“ – üldine standardteade, milles kirjeldatakse raja olukorda ja selle mõju lennuki maandumis- ja väljumissuutlikkusele ning mis esitatakse rajaolukorra koodina; |
| --- | --- |

38c)

„rajaolukorra teade (RCR)“ – üldine standardteade, milles kirjeldatakse raja olukorda ja selle mõju lennuki maandumis- ja väljumissuutlikkusele ning mis esitatakse rajaolukorra koodina;

| 38d) | „rajalõpu ohutusala (RESA)“ – raja telje suhtes sümmeetriline lennuriba lõpus olev ala, mille esmaseks ülesandeks on vähendada õhusõiduki võimalikke kahjustusi vajakmaandumise või rajalt väljasõidu korral; |
| --- | --- |

38d)

„rajalõpu ohutusala (RESA)“ – raja telje suhtes sümmeetriline lennuriba lõpus olev ala, mille esmaseks ülesandeks on vähendada õhusõiduki võimalikke kahjustusi vajakmaandumise või rajalt väljasõidu korral;

| 38e) | „raja ootekoht“ – raja, takistuste piirangupinna või instrumentaalmaandumissüsteemi (ILS)/mikrolaine maandumissüsteemi (MLS) kriitilise/tundliku ala kaitsmiseks ettenähtud koht, kus ruleerivad õhusõidukid ja muud sõidukid on kohustatud peatuma ja ootama, välja arvatud juhul, kui lähilennujuhtimiskeskus on andnud muud korraldused; |
| --- | --- |

38e)

„raja ootekoht“ – raja, takistuste piirangupinna või instrumentaalmaandumissüsteemi (ILS)/mikrolaine maandumissüsteemi (MLS) kriitilise/tundliku ala kaitsmiseks ettenähtud koht, kus ruleerivad õhusõidukid ja muud sõidukid on kohustatud peatuma ja ootama, välja arvatud juhul, kui lähilennujuhtimiskeskus on andnud muud korraldused;

| 38f) | „lennuriba“ – kindlaksmääratud ala, mis hõlmab rada ja pidurdusala ning on ette nähtud:






  a) | õhusõiduki võimalike kahjustuste ohu vähendamiseks rajalt väljasõidu korral; |
| --- | --- | --- |

38f)

„lennuriba“ – kindlaksmääratud ala, mis hõlmab rada ja pidurdusala ning on ette nähtud:

a)

õhusõiduki võimalike kahjustuste ohu vähendamiseks rajalt väljasõidu korral;

| b) | selle kohal lendavate õhusõidukite lennuohutuse tagamiseks stardil ja maandumisel; |
| --- | --- |

b)

selle kohal lendavate õhusõidukite lennuohutuse tagamiseks stardil ja maandumisel;

| 38 g) | „raja olukord“ – raja pinnakatte seisukorra kirjeldus raja olukorra teates, mille põhjal määratakse raja olukorra kood lennuki suutlikkuse seisukohalt; |
| --- | --- |

38 g)

„raja olukord“ – raja pinnakatte seisukorra kirjeldus raja olukorra teates, mille põhjal määratakse raja olukorra kood lennuki suutlikkuse seisukohalt;

| 38h) | „raja olukorra tunnused“ – üks järgmistest rajakattel esinevatest ainetest:






  a) | kokkusurutud lumi: tahkeks massiks kokku surutud lumi, mille pinnal lennukirehvid töörõhu ja -koormuse juures sõidavad, ilma et need suruksid seda oluliselt rohkem kokku või muljuksid pinda; |
| --- | --- | --- |

38h)

„raja olukorra tunnused“ – üks järgmistest rajakattel esinevatest ainetest:

a)

kokkusurutud lumi: tahkeks massiks kokku surutud lumi, mille pinnal lennukirehvid töörõhu ja -koormuse juures sõidavad, ilma et need suruksid seda oluliselt rohkem kokku või muljuksid pinda;

| b) | kuiv lumi: lumi, millest ei saa kergesti teha lumepalli; |
| --- | --- |

b)

kuiv lumi: lumi, millest ei saa kergesti teha lumepalli;

| c) | härmatis: õhus olevast niiskusest tekkinud jääkristallid pinnal, mille temperatuur on külmumispunktis või allpool seda; härmatis erineb jääst selle poolest, et härmatisekristallid tekivad üksikult, ning seega on härmatis teralisema tekstuuriga; |
| --- | --- |

c)

härmatis: õhus olevast niiskusest tekkinud jääkristallid pinnal, mille temperatuur on külmumispunktis või allpool seda; härmatis erineb jääst selle poolest, et härmatisekristallid tekivad üksikult, ning seega on härmatis teralisema tekstuuriga;

| d) | jää: külmunud vesi või kokkusurutud lumi, mis on külmades ja kuivades tingimustes muutunud jääks; |
| --- | --- |

d)

jää: külmunud vesi või kokkusurutud lumi, mis on külmades ja kuivades tingimustes muutunud jääks;

| e) | lobjakas: lumi, mis on veest nii küllastunud, et kui seda kätte võtta, nõrgub sellest vett, või kui sellesse tugevasti astuda, siis seda pritsib; |
| --- | --- |

e)

lobjakas: lumi, mis on veest nii küllastunud, et kui seda kätte võtta, nõrgub sellest vett, või kui sellesse tugevasti astuda, siis seda pritsib;

| f) | seisuvesi: vesi sügavusega üle 3 mm; |
| --- | --- |

f)

seisuvesi: vesi sügavusega üle 3 mm;

| g) | märg jää: jää, mille peal on vesi, või sulav jää; |
| --- | --- |

g)

märg jää: jää, mille peal on vesi, või sulav jää;

| h) | märg lumi: lumi, mis sisaldab piisavalt vett kokkusurutud kõva lumepalli tegemiseks, pigistades aga vett välja ei nõrgu;“; |
| --- | --- |

h)

märg lumi: lumi, mis sisaldab piisavalt vett kokkusurutud kõva lumepalli tegemiseks, pigistades aga vett välja ei nõrgu;“;

| i) | lisatakse punktid 41a, 41b ja 41c:






  „41a) | „libe märg rada“ – märg rada, mille olulise osa puhul on välja selgitatud, et pinna haardetegur on vähenenud; |
| --- | --- | --- |

i)

lisatakse punktid 41a, 41b ja 41c:

„41a)

„libe märg rada“ – märg rada, mille olulise osa puhul on välja selgitatud, et pinna haardetegur on vähenenud;

| 41b) | „SNOWTAM“ –






  a) | kehtiv alates 7. jaanuarist 2021 kuni 12. augustini 2021, NOTAM-teate eriseeria, mis sisaldab kehtestatud vormil teavet lume, lörtsi ja jää ning nendega seotud seisva vee tõttu tekkinud ohtlike tingimuste olemasolu või likvideerimise kohta lennuvälja liiklusalal; |
| --- | --- | --- |

41b)

„SNOWTAM“ –

a)

kehtiv alates 7. jaanuarist 2021 kuni 12. augustini 2021, NOTAM-teate eriseeria, mis sisaldab kehtestatud vormil teavet lume, lörtsi ja jää ning nendega seotud seisva vee tõttu tekkinud ohtlike tingimuste olemasolu või likvideerimise kohta lennuvälja liiklusalal;

| b) | kehtiv alates 12. augustist 2021, „SNOWTAM“ – standardvormis NOTAM-teate eriseeria, milles esitatavas raja pinnakatte teates teavitatakse liiklusalal esinevast lumest, jääst, lobjakast või härmatisest või lume, jää, lobjaka või härmatisega seotud veest põhjustatud tingimuste olemasolust või lakkamisest; |
| --- | --- |

b)

kehtiv alates 12. augustist 2021, „SNOWTAM“ – standardvormis NOTAM-teate eriseeria, milles esitatavas raja pinnakatte teates teavitatakse liiklusalal esinevast lumest, jääst, lobjakast või härmatisest või lume, jää, lobjaka või härmatisega seotud veest põhjustatud tingimuste olemasolust või lakkamisest;

| 41c) | „eritöötlusega talverada“ – kokkupressitud lume, jääga või mõlemaga kaetud kuiv ja külmunud rada, millele on puistatud liiva või muud abrasiivset materjali või mida on raja haarduvuse suurendamiseks mehaaniliselt töödeldud;“; |
| --- | --- |

41c)

„eritöötlusega talverada“ – kokkupressitud lume, jääga või mõlemaga kaetud kuiv ja külmunud rada, millele on puistatud liiva või muud abrasiivset materjali või mida on raja haarduvuse suurendamiseks mehaaniliselt töödeldud;“;

| j) | alapunkt 47 asendatakse järgmisega:






  „47) | „sertifikaadi tingimused“ –






  — | ICAO asukohatähised, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

alapunkt 47 asendatakse järgmisega:

„47)

„sertifikaadi tingimused“ –

—

ICAO asukohatähised,

| — | käitamistingimused (VFR/IFR, päev/öö), |
| --- | --- |

—

käitamistingimused (VFR/IFR, päev/öö),

| — | lennuki käitamine eritöötlusega talveradadel, |
| --- | --- |

—

lennuki käitamine eritöötlusega talveradadel,

| — | rada, |
| --- | --- |

—

rada,

| — | deklareeritud vahemaad, |
| --- | --- |

—

deklareeritud vahemaad,

| — | raja tüübid ja võimalikud lähenemised, |
| --- | --- |

—

raja tüübid ja võimalikud lähenemised,

| — | lennuvälja viitekood, |
| --- | --- |

—

lennuvälja viitekood,

| — | võimalus käitada lennuvälja viitekoodi tähega tähistatavatest õhusõidukitest suuremaid õhusõidukeid, |
| --- | --- |

—

võimalus käitada lennuvälja viitekoodi tähega tähistatavatest õhusõidukitest suuremaid õhusõidukeid,

| — | perrooniteenuste osutamine (jah/ei), |
| --- | --- |

—

perrooniteenuste osutamine (jah/ei),

| — | pääste- ja tuletõrjeteeninduse ohutuse kindlustamise tase;“; |
| --- | --- |

—

pääste- ja tuletõrjeteeninduse ohutuse kindlustamise tase;“;

| k) | alapunkt 48 asendatakse järgmisega:






  „(48) | „visuaalsed vahendid“ – näiturid ja signaalseadmed, märgistus, tuled, märgid ja märgised või nende kombinatsioonid;“; |
| --- | --- | --- |

k)

alapunkt 48 asendatakse järgmisega:

„(48)

„visuaalsed vahendid“ – näiturid ja signaalseadmed, märgistus, tuled, märgid ja märgised või nende kombinatsioonid;“;

| l) | lisatakse punkt 49:






  „49) | „märg rada“ – rada, mille pind on kasutamiseks ettenähtud ala ulatuses nähtavalt niiske või kaetud kuni 3 mm paksuse veekihiga.“; |
| --- | --- | --- |

l)

lisatakse punkt 49:

„49)

„märg rada“ – rada, mille pind on kasutamiseks ettenähtud ala ulatuses nähtavalt niiske või kaetud kuni 3 mm paksuse veekihiga.“;

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt ADR.OR.D.007 asendatakse järgmisega:

  „
  ADR.OR.D.007. Aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe haldamine







  a) | Lennuvälja käitaja rakendab ja haldab oma juhtimissüsteemi osana kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis hõlmab järgmist:






  (1) | aeronavigatsiooniliste andmetega seonduv tegevus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt ADR.OR.D.007 asendatakse järgmisega:

„
  ADR.OR.D.007. Aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe haldamine

a)

Lennuvälja käitaja rakendab ja haldab oma juhtimissüsteemi osana kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis hõlmab järgmist:

(1)

aeronavigatsiooniliste andmetega seonduv tegevus;

| (2) | aeronavigatsiooniteabe pakkumine. |
| --- | --- |

(2)

aeronavigatsiooniteabe pakkumine.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab oma juhtimissüsteemi osana ohutusjuhtimissüsteemi, et tagada talle edastatud, tema kogutud või muul viisil kasutatavate operatiivandmete turvalisus, tehes need operatiivandmed kättesaadavaks üksnes volitatud isikutele. |
| --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab oma juhtimissüsteemi osana ohutusjuhtimissüsteemi, et tagada talle edastatud, tema kogutud või muul viisil kasutatavate operatiivandmete turvalisus, tehes need operatiivandmed kättesaadavaks üksnes volitatud isikutele.

| c) | Lennuvälja käitaja ohutusjuhtimissüsteemis määratakse kindlaks järgmised elemendid:






  1) | protseduurid, mis on seotud andmeriski hindamise ja leevendamisega, julgeoleku jälgimise ja parandamisega, julgeoleku ümberhindamise ja kogemuste levitamisega; |
| --- | --- | --- |

c)

Lennuvälja käitaja ohutusjuhtimissüsteemis määratakse kindlaks järgmised elemendid:

1)

protseduurid, mis on seotud andmeriski hindamise ja leevendamisega, julgeoleku jälgimise ja parandamisega, julgeoleku ümberhindamise ja kogemuste levitamisega;

| 2) | vahendid, mis on kavandatud julgestusega seotud puuduste avastamiseks ja töötajate teavitamiseks asjakohastest hoiatustest; |
| --- | --- |

2)

vahendid, mis on kavandatud julgestusega seotud puuduste avastamiseks ja töötajate teavitamiseks asjakohastest hoiatustest;

| 3) | vahendid julgestusega seotud puuduste kontrollimiseks ning parandusmeetmete ja leevendusprotseduuride kindlaksmääramiseks, et ära hoida puuduste taastekkimine. |
| --- | --- |

3)

vahendid julgestusega seotud puuduste kontrollimiseks ning parandusmeetmete ja leevendusprotseduuride kindlaksmääramiseks, et ära hoida puuduste taastekkimine.

| d) | Lennuvälja käitaja tagab aeronavigatsiooniliste andmetega seoses oma töötajate julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

d)

Lennuvälja käitaja tagab aeronavigatsiooniliste andmetega seoses oma töötajate julgeolekukontrolli.

| e) | Lennuvälja käitaja võtab vajalikud meetmed oma aeronavigatsiooniliste andmete kaitsmiseks küberjulgeoleku ohtude eest.“; |
| --- | --- |

e)

Lennuvälja käitaja võtab vajalikud meetmed oma aeronavigatsiooniliste andmete kaitsmiseks küberjulgeoleku ohtude eest.“;

| b) | punkt ADR.OR.D.017 asendatakse järgmisega:

  „
  ADR.OR.D.017. Koolituse ja tasemekontrolli programmid







  a) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab lennuvälja käitamises, hooldamises ja juhtimises osalevate töötajate koolitusprogrammi, et tagada nende jätkuv pädevus ning nende teadlikkus lennuvälja käitamise seisukohast olulistest eeskirjadest ja protseduuridest ning nende funktsioonide ja ülesannete seosest lennuvälja kui terviku käitamisega. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt ADR.OR.D.017 asendatakse järgmisega:

„
  ADR.OR.D.017. Koolituse ja tasemekontrolli programmid

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab lennuvälja käitamises, hooldamises ja juhtimises osalevate töötajate koolitusprogrammi, et tagada nende jätkuv pädevus ning nende teadlikkus lennuvälja käitamise seisukohast olulistest eeskirjadest ja protseduuridest ning nende funktsioonide ja ülesannete seosest lennuvälja kui terviku käitamisega.

| b) | Alapunktis a osutatud koolitus:






  1) | hõlmab alg-, kordus-, täiendus- ja jätkukoolitust; |
| --- | --- | --- |

b)

Alapunktis a osutatud koolitus:

1)

hõlmab alg-, kordus-, täiendus- ja jätkukoolitust;

| 2) | on töötajate funktsioonide ja ülesannete suhtes asjakohane; |
| --- | --- |

2)

on töötajate funktsioonide ja ülesannete suhtes asjakohane;

| 3) | hõlmab kohaldatavaid lennuvälja käitamisprotseduure ja nõudeid ning sõidukijuhtimist. |
| --- | --- |

3)

hõlmab kohaldatavaid lennuvälja käitamisprotseduure ja nõudeid ning sõidukijuhtimist.

| c) | Lennuvälja käitaja tagab, et mis tahes muud töötajad, sealhulgas lennuväljal teenuseid osutavate muude organisatsioonide töötajad, kellel on lubatud järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel, on selliseks järelevalveta viibimiseks piisavalt koolitatud ja kvalifitseeritud. |
| --- | --- |

c)

Lennuvälja käitaja tagab, et mis tahes muud töötajad, sealhulgas lennuväljal teenuseid osutavate muude organisatsioonide töötajad, kellel on lubatud järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel, on selliseks järelevalveta viibimiseks piisavalt koolitatud ja kvalifitseeritud.

| d) | Alapunktis c osutatud koolitus:






  1) | hõlmab alg-, kordus-, täiendus- ja jätkukoolitust; |
| --- | --- | --- |

d)

Alapunktis c osutatud koolitus:

1)

hõlmab alg-, kordus-, täiendus- ja jätkukoolitust;

| 2) | hõlmab kohaldatavaid lennuvälja käitamisprotseduure ja nõudeid ning sõidukijuhtimist. |
| --- | --- |

2)

hõlmab kohaldatavaid lennuvälja käitamisprotseduure ja nõudeid ning sõidukijuhtimist.

| e) | Lennuvälja käitaja tagab, et alapunktides a ja c osutatud töötajad on vajaliku algkoolituse edukalt läbinud, enne kui neil lubatakse:






  1) | täita oma ülesandeid järelevalveta; |
| --- | --- | --- |

e)

Lennuvälja käitaja tagab, et alapunktides a ja c osutatud töötajad on vajaliku algkoolituse edukalt läbinud, enne kui neil lubatakse:

1)

täita oma ülesandeid järelevalveta;

| 2) | järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel. |
| --- | --- |

2)

järelevalveta viibida lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel.

Algkoolitus hõlmab piisava kestusega teoreetilist ja praktilist koolitust ning töötajate pädevuse hindamist pärast selle koolituse pakkumist.

| f) | Selleks et alapunktides a ja c osutatud töötajad saaksid jätkata oma ülesannete täitmist järelevalveta ning viibida lennuvälja liiklusalal ja muudel käitamisaladel järelevalveta ning kui käesolevas osas ja osas ADR.OPS ei ole teisiti ette nähtud, tagab lennuvälja käitaja, et need töötajad on saanud piisavalt koolitust lennuvälja käitamise seisukohast oluliste eeskirjade ja protseduuride valdkonnas ning on selleks edukalt läbinud järgmise:






  1) | korduskoolitus, mis toimub ajavahemike järel, mis ei ületa 24 kuud pärast algkoolituse läbimist. Kui selline koolitus toimub selle ajavahemiku viimase kolme kalendrikuu jooksul, hakatakse uut ajavahemikku arvestama algse ajavahemiku aegumiskuupäevast; |
| --- | --- | --- |

f)

Selleks et alapunktides a ja c osutatud töötajad saaksid jätkata oma ülesannete täitmist järelevalveta ning viibida lennuvälja liiklusalal ja muudel käitamisaladel järelevalveta ning kui käesolevas osas ja osas ADR.OPS ei ole teisiti ette nähtud, tagab lennuvälja käitaja, et need töötajad on saanud piisavalt koolitust lennuvälja käitamise seisukohast oluliste eeskirjade ja protseduuride valdkonnas ning on selleks edukalt läbinud järgmise:

1)

korduskoolitus, mis toimub ajavahemike järel, mis ei ületa 24 kuud pärast algkoolituse läbimist. Kui selline koolitus toimub selle ajavahemiku viimase kolme kalendrikuu jooksul, hakatakse uut ajavahemikku arvestama algse ajavahemiku aegumiskuupäevast;

| 2) | täienduskoolituse enne nende ülesannete täitmist järelevalveta või lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel järelevalveta viibimise loa saamist, kui töötajad on olnud oma ülesannete täitmise juurest eemal vähemalt 3 ja kuni 12 järjestikust kuud. Kui töötajad on olnud eemal üle 12 järjestikuse kuu, läbivad nad algkoolituse vastavalt punktile c; |
| --- | --- |

2)

täienduskoolituse enne nende ülesannete täitmist järelevalveta või lennuvälja liiklusalal ning muudel käitamisaladel järelevalveta viibimise loa saamist, kui töötajad on olnud oma ülesannete täitmise juurest eemal vähemalt 3 ja kuni 12 järjestikust kuud. Kui töötajad on olnud eemal üle 12 järjestikuse kuu, läbivad nad algkoolituse vastavalt punktile c;

| 3) | jätkukoolituse vastavalt vajadusele kas muutunud töökeskkonna või määratud ülesannete tõttu. |
| --- | --- |

3)

jätkukoolituse vastavalt vajadusele kas muutunud töökeskkonna või määratud ülesannete tõttu.

| g) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab alapunktis a osutatud töötajate puhul tasemekontrolli programmi ning tagab alapunktis c osutatud töötajate puhul, et nad on tõendanud suutlikkust täita oma ülesandeid vastavalt tasemekontrolli programmile, tagamaks järgmist:






  1) | nende jätkuv pädevus; |
| --- | --- | --- |

g)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab alapunktis a osutatud töötajate puhul tasemekontrolli programmi ning tagab alapunktis c osutatud töötajate puhul, et nad on tõendanud suutlikkust täita oma ülesandeid vastavalt tasemekontrolli programmile, tagamaks järgmist:

1)

nende jätkuv pädevus;

| 2) | nad on teadlikud nende funktsioonide ja ülesannete täitmiseks olulistest eeskirjadest ja protseduuridest. |
| --- | --- |

2)

nad on teadlikud nende funktsioonide ja ülesannete täitmiseks olulistest eeskirjadest ja protseduuridest.

Kui selles osas ja osas ADR.OPS ei ole teisiti ette nähtud, tagab lennuvälja käitaja, et punktides a ja c osutatud töötajad läbivad tasemekontrolli kuni 24kuiste ajavahemike järel alates ajast, mil nad läbisid algkoolituse.

| h) | Lennuvälja käitaja tagab, et:






  1) | koolitust pakkuvad juhendajad ning hindamist ja tasemekontrolli teostavad hindajad on piisavalt kvalifitseeritud ja kogenud; |
| --- | --- | --- |

h)

Lennuvälja käitaja tagab, et:

1)

koolitust pakkuvad juhendajad ning hindamist ja tasemekontrolli teostavad hindajad on piisavalt kvalifitseeritud ja kogenud;

| 2) | koolituse pakkumisel ning asjakohasel juhul tasemekontrolli tegemisel kasutatakse sobivaid ruume, vahendeid ja seadmeid. |
| --- | --- |

2)

koolituse pakkumisel ning asjakohasel juhul tasemekontrolli tegemisel kasutatakse sobivaid ruume, vahendeid ja seadmeid.

| i) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab koolitus- ja tasemekontrolli programmi rakendamise menetlused ning teeb järgmist:






  1) | säilitab käesolevale nõudele vastavuse tõendamiseks pädevuse, koolituse ja tasemekontrolli asjakohased andmed; |
| --- | --- | --- |

i)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab koolitus- ja tasemekontrolli programmi rakendamise menetlused ning teeb järgmist:

1)

säilitab käesolevale nõudele vastavuse tõendamiseks pädevuse, koolituse ja tasemekontrolli asjakohased andmed;

| 2) | teeb need andmed asjaomase töötaja taotluse korral talle kättesaadavaks; |
| --- | --- |

2)

teeb need andmed asjaomase töötaja taotluse korral talle kättesaadavaks;

| 3) | kui isik asub tööle uue tööandja juures, teeb taotluse korral töötaja andmed kättesaadavaks tema uuele tööandjale.“; |
| --- | --- |

3)

kui isik asub tööle uue tööandja juures, teeb taotluse korral töötaja andmed kättesaadavaks tema uuele tööandjale.“;

| c) | punkti ADR.OR.D.035 alapunkti d muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | ohtude registri kehtiv versioon;“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkti ADR.OR.D.035 alapunkti d muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

ohtude registri kehtiv versioon;“

| ii) | lisatakse järgmised alapunktid 7 ja 8:






  „7) | juhtimisõiguse ja asjakohasel juhul keeleoskuse tunnistust säilitatakse vähemalt neli aastat pärast isiku töösuhte lõppemist või juhtimisõiguse kehtetuks tunnistamist või tühistamist või kuni pädev asutus on seda tegevusvaldkonda auditeerinud; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised alapunktid 7 ja 8:

„7)

juhtimisõiguse ja asjakohasel juhul keeleoskuse tunnistust säilitatakse vähemalt neli aastat pärast isiku töösuhte lõppemist või juhtimisõiguse kehtetuks tunnistamist või tühistamist või kuni pädev asutus on seda tegevusvaldkonda auditeerinud;

| 8) | sõidukitele antud lube ja lennujaama käitaja sõidukite hooldusdokumente säilitatakse vähemalt neli aastat pärast sõiduki käitamise lõpetamist või kuni pädev asutus on seda valdkonda auditeerinud.“; |
| --- | --- |

8)

sõidukitele antud lube ja lennujaama käitaja sõidukite hooldusdokumente säilitatakse vähemalt neli aastat pärast sõiduki käitamise lõpetamist või kuni pädev asutus on seda valdkonda auditeerinud.“;

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt ADR.OPS.A.010 asendatakse järgmisega:

  „
  ADR.OPS.A.010. Nõuded andmekvaliteedile

  Lennuvälja käitaja sõlmib ametlikud kokkulepped organisatsioonidega, kellega ta vahetab aeronavigatsioonilisi andmeid või aeronavigatsiooniteavet, ning tagab järgmise:






  a) | kõik asjakohased andmed lennuvälja ja pakutavate teenuste kohta esitatakse kvaliteedinõudeid järgides; andmete loomisel järgitakse andmete kvaliteedi nõudeid ja need säilitatakse andmete edastamisel; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt ADR.OPS.A.010 asendatakse järgmisega:

„
  ADR.OPS.A.010. Nõuded andmekvaliteedile

Lennuvälja käitaja sõlmib ametlikud kokkulepped organisatsioonidega, kellega ta vahetab aeronavigatsioonilisi andmeid või aeronavigatsiooniteavet, ning tagab järgmise:

a)

kõik asjakohased andmed lennuvälja ja pakutavate teenuste kohta esitatakse kvaliteedinõudeid järgides; andmete loomisel järgitakse andmete kvaliteedi nõudeid ja need säilitatakse andmete edastamisel;

| b) | aeronavigatsiooniliste andmete täpsus vastab aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis määratud täpsusele; |
| --- | --- |

b)

aeronavigatsiooniliste andmete täpsus vastab aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis määratud täpsusele;

| c) | aeronavigatsiooniliste andmete terviklikkus säilitatakse kogu andmeprotsessi jooksul alates loomisest kuni edastamiseni aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis kindlaks määratud terviklikkuse liigituse alusel. Lisaks kehtestatakse protseduurid järgmistel eesmärkidel:






  1) | tavapäraste andmete puhul välditakse nende rikkumist kogu andmetöötluse jooksul; |
| --- | --- | --- |

c)

aeronavigatsiooniliste andmete terviklikkus säilitatakse kogu andmeprotsessi jooksul alates loomisest kuni edastamiseni aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis kindlaks määratud terviklikkuse liigituse alusel. Lisaks kehtestatakse protseduurid järgmistel eesmärkidel:

1)

tavapäraste andmete puhul välditakse nende rikkumist kogu andmetöötluse jooksul;

| 2) | oluliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja vajaduse korral lisatakse täiendavaid protsesse, et maandada võimalikke riske süsteemi üldises ülesehituses ja tagada sellel tasandil andmete terviklikkus; |
| --- | --- |

2)

oluliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja vajaduse korral lisatakse täiendavaid protsesse, et maandada võimalikke riske süsteemi üldises ülesehituses ja tagada sellel tasandil andmete terviklikkus;

| 3) | kriitiliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja lisatakse täiendavad terviklikkuse tagamise protsessid, et täielikult maandada süsteemi üldise ülesehituse põhjaliku analüüsiga tuvastatud vigade kui andmete terviklikkuse võimalike riskide mõju; |
| --- | --- |

3)

kriitiliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja lisatakse täiendavad terviklikkuse tagamise protsessid, et täielikult maandada süsteemi üldise ülesehituse põhjaliku analüüsiga tuvastatud vigade kui andmete terviklikkuse võimalike riskide mõju;

| d) | aeronavigatsiooniliste andmete resolutsioon vastab andmete tegelikule täpsusele; |
| --- | --- |

d)

aeronavigatsiooniliste andmete resolutsioon vastab andmete tegelikule täpsusele;

| e) | aeronavigatsiooniliste andmete jälgitavus; |
| --- | --- |

e)

aeronavigatsiooniliste andmete jälgitavus;

| f) | aeronavigatsiooniliste andmete õigeaegsus, sealhulgas vastavus mis tahes kehtivuspiirangutele; |
| --- | --- |

f)

aeronavigatsiooniliste andmete õigeaegsus, sealhulgas vastavus mis tahes kehtivuspiirangutele;

| g) | aeronavigatsiooniliste andmete täielikkus; |
| --- | --- |

g)

aeronavigatsiooniliste andmete täielikkus;

| h) | esitatud andmete vorming vastab kindlaksmääratud nõuetele.“; |
| --- | --- |

h)

esitatud andmete vorming vastab kindlaksmääratud nõuetele.“;

| b) | lisatakse järgmised punktid ADR.OPS.A.020 kuni ADR.OPS.A.055:

  „
  ADR.OPS.A.020. Ühised võrdlussüsteemid

  Lennuvälja käitaja kasutab aeronavigatsiooni eesmärgil:






  a) | horisontaalse võrdlussüsteemina rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemi – 1984. aasta (WGS 84) käsiraamatut; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid ADR.OPS.A.020 kuni ADR.OPS.A.055:

„
  ADR.OPS.A.020. Ühised võrdlussüsteemid

Lennuvälja käitaja kasutab aeronavigatsiooni eesmärgil:

a)

horisontaalse võrdlussüsteemina rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemi – 1984. aasta (WGS 84) käsiraamatut;

| b) | vertikaalse võrdlussüsteemina keskmist merepinda (MSL); |
| --- | --- |

b)

vertikaalse võrdlussüsteemina keskmist merepinda (MSL);

| c) | ajaliste võrdlussüsteemidena Gregoriuse kalendrit ja koordineeritud maailmaaega (UTC).

  ADR.OPS.A.025. Andmevigade avastamine ja autentimine

  Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse (AIS) osutajale edastamisel teeb lennuvälja käitaja järgmist: |
| --- | --- |

c)

ajaliste võrdlussüsteemidena Gregoriuse kalendrit ja koordineeritud maailmaaega (UTC).

ADR.OPS.A.025. Andmevigade avastamine ja autentimine

Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse (AIS) osutajale edastamisel teeb lennuvälja käitaja järgmist:

| a) | tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel ja talletamisel andmevigade avastamise digitaaltehnikate kasutamise, et toetada kohaldatavat andmete terviklikkuse taset; |
| --- | --- |

a)

tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel ja talletamisel andmevigade avastamise digitaaltehnikate kasutamise, et toetada kohaldatavat andmete terviklikkuse taset;

| b) | tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel sobiva autentimisprotsessi kasutamise, nii et vastuvõtjatel oleks võimalik kindlaks teha, et andmed või teabe on edastanud volitatud isik.

  ADR.OPS.A.030. Aeronavigatsiooniliste andmete kataloog

  Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 (*1) III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) 1. liites osutatud aeronavigatsioonilised andmed vastavad andmekataloogi nõuetele.

  ADR.OPS.A.035. Andmete valideerimine ja kontrollimine

  Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja valideerimis- ja kontrollitehnikate kasutamise, nii et aeronavigatsioonilised andmed vastavad asjaomastele andmete kvaliteedi nõuetele. Lisaks: |
| --- | --- |

b)

tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel sobiva autentimisprotsessi kasutamise, nii et vastuvõtjatel oleks võimalik kindlaks teha, et andmed või teabe on edastanud volitatud isik.

ADR.OPS.A.030. Aeronavigatsiooniliste andmete kataloog

Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 (*1) III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) 1. liites osutatud aeronavigatsioonilised andmed vastavad andmekataloogi nõuetele.

ADR.OPS.A.035. Andmete valideerimine ja kontrollimine

Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja valideerimis- ja kontrollitehnikate kasutamise, nii et aeronavigatsioonilised andmed vastavad asjaomastele andmete kvaliteedi nõuetele. Lisaks:

| a) | tagatakse kontrollimisel, et aeronavigatsioonilised andmed võetakse vastu rikkumatuna ja aeronavigatsiooniliste andmete töötlemisel andmeid ei rikuta; |
| --- | --- |

a)

tagatakse kontrollimisel, et aeronavigatsioonilised andmed võetakse vastu rikkumatuna ja aeronavigatsiooniliste andmete töötlemisel andmeid ei rikuta;

| b) | tuleb käsitsi sisestatud aeronavigatsioonilisi andmeid ja aeronavigatsiooniteavet võimalike vigade tuvastamiseks sõltumatult kontrollida; |
| --- | --- |

b)

tuleb käsitsi sisestatud aeronavigatsioonilisi andmeid ja aeronavigatsiooniteavet võimalike vigade tuvastamiseks sõltumatult kontrollida;

| c) | kui aeronavigatsioonilisi andmeid kasutatakse uute aeronavigatsiooniliste andmete saamiseks või arvutamiseks, siis algandmeid kontrollitakse ja valideeritakse, välja arvatud juhul, kui andmed pärinevad usaldusväärsest allikast.

  ADR.OPS.A.040. Vigade töötlemise nõuded

  Lennuvälja käitaja tagab, et |
| --- | --- |

c)

kui aeronavigatsioonilisi andmeid kasutatakse uute aeronavigatsiooniliste andmete saamiseks või arvutamiseks, siis algandmeid kontrollitakse ja valideeritakse, välja arvatud juhul, kui andmed pärinevad usaldusväärsest allikast.

ADR.OPS.A.040. Vigade töötlemise nõuded

Lennuvälja käitaja tagab, et

| a) | andmete loomisel ja pärast andmete edastamist tuvastatud vigadega tegeletakse ning need parandatakse või lahendatakse; |
| --- | --- |

a)

andmete loomisel ja pärast andmete edastamist tuvastatud vigadega tegeletakse ning need parandatakse või lahendatakse;

| b) | esmajärjekorras käsitletakse kriitilistes ja olulistes aeronavigatsioonilistes andmetes esinevaid vigu.

  ADR.OPS.A.045. Metaandmed

  Lennuvälja käitaja tagab, et metaandmed sisaldaksid vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

b)

esmajärjekorras käsitletakse kriitilistes ja olulistes aeronavigatsioonilistes andmetes esinevaid vigu.

ADR.OPS.A.045. Metaandmed

Lennuvälja käitaja tagab, et metaandmed sisaldaksid vähemalt järgmist:

| a) | aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, edastamisel või käsitsemisel mis tahes toiminguid teostavate organisatsioonide või üksuste andmed; |
| --- | --- |

a)

aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, edastamisel või käsitsemisel mis tahes toiminguid teostavate organisatsioonide või üksuste andmed;

| b) | teostatud toiming; |
| --- | --- |

b)

teostatud toiming;

| c) | toimingu teostamise kuupäev ja kellaaeg.

  ADR.OPS.A.050. Andmeedastus

  Lennuvälja käitaja tagab, et aeronavigatsioonilised andmed edastatakse elektrooniliselt.

  ADR.OPS.A.055. Tööriistad ja tarkvara

  Aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et tööriistad ja tarkvara, mida kasutatakse aeronavigatsiooniliste andmete töötlemise toetamiseks või automatiseerimiseks, täidavad oma funktsioone nii, et aeronavigatsiooniliste andmete kvaliteeti ei kahjustata. |
| --- | --- |

c)

toimingu teostamise kuupäev ja kellaaeg.

ADR.OPS.A.050. Andmeedastus

Lennuvälja käitaja tagab, et aeronavigatsioonilised andmed edastatakse elektrooniliselt.

ADR.OPS.A.055. Tööriistad ja tarkvara

Aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et tööriistad ja tarkvara, mida kasutatakse aeronavigatsiooniliste andmete töötlemise toetamiseks või automatiseerimiseks, täidavad oma funktsioone nii, et aeronavigatsiooniliste andmete kvaliteeti ei kahjustata.

(*1)  Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).“;"

| c) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.057:

  „
  ADR.OPS.A.057. NOTAM-teate loomine







  a) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | kehtestab ja rakendab menetlused, mille kohaselt ta loob asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutaja väljastatava NOTAM-teate:






  i) | mis sisaldab teavet mis tahes aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.057:

„
  ADR.OPS.A.057. NOTAM-teate loomine

a)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

kehtestab ja rakendab menetlused, mille kohaselt ta loob asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutaja väljastatava NOTAM-teate:

i)

mis sisaldab teavet mis tahes aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline;

| ii) | mis sisaldab ajutist laadi ja lühiajalist teavet või mis puudutab lühiajalise etteteatamisega tehtavaid käitamise seisukohast olulisi alalisi muudatusi või pikaajalisi ajutisi muudatusi, välja arvatud juhul, kui teksti või graafikat või mõlemat on palju; |
| --- | --- |

ii)

mis sisaldab ajutist laadi ja lühiajalist teavet või mis puudutab lühiajalise etteteatamisega tehtavaid käitamise seisukohast olulisi alalisi muudatusi või pikaajalisi ajutisi muudatusi, välja arvatud juhul, kui teksti või graafikat või mõlemat on palju;

| 2) | määrab asjakohase koolituse edukalt läbinud ning oma pädevust tõendanud lennujaama töötajad looma NOTAM-teateid ning edastama asjakohast teavet aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale, kellega on olemas vastav kokkulepe; |
| --- | --- |

2)

määrab asjakohase koolituse edukalt läbinud ning oma pädevust tõendanud lennujaama töötajad looma NOTAM-teateid ning edastama asjakohast teavet aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale, kellega on olemas vastav kokkulepe;

| 3) | tagab, et kõik teised lennujaama töötajad, kelle ülesanded on seotud NOTAM-teadete kasutamisega, on asjakohase koolituse edukalt läbinud ning tõendanud oma oskust neid teateid kasutada. |
| --- | --- |

3)

tagab, et kõik teised lennujaama töötajad, kelle ülesanded on seotud NOTAM-teadete kasutamisega, on asjakohase koolituse edukalt läbinud ning tõendanud oma oskust neid teateid kasutada.

| b) | Lennuvälja käitaja loob NOTAM-teate juhul, kui on vaja edastada järgmist teavet:






  1) | lennuväljade või kopteriväljakute või radade rajamine, sulgemine või nende käitamise märkimisväärne muutmine; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja loob NOTAM-teate juhul, kui on vaja edastada järgmist teavet:

1)

lennuväljade või kopteriväljakute või radade rajamine, sulgemine või nende käitamise märkimisväärne muutmine;

| 2) | lennuvälja teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimise märkimisväärne muutmine; |
| --- | --- |

2)

lennuvälja teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimise märkimisväärne muutmine;

| 3) | nende raadionavigatsiooni ja õhk-maa-õhk-side teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimissuutlikkuse märkimisväärne muutmine, mille eest vastutab lennuvälja käitaja; |
| --- | --- |

3)

nende raadionavigatsiooni ja õhk-maa-õhk-side teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimissuutlikkuse märkimisväärne muutmine, mille eest vastutab lennuvälja käitaja;

| 4) | kui saadaval ei ole varu- ja lisasüsteeme, millel on otsene mõju käitamisele; |
| --- | --- |

4)

kui saadaval ei ole varu- ja lisasüsteeme, millel on otsene mõju käitamisele;

| 5) | visuaalsete vahendite loomine või neist loobumine või nende toimimise märkimisväärne muutmine; |
| --- | --- |

5)

visuaalsete vahendite loomine või neist loobumine või nende toimimise märkimisväärne muutmine;

| 6) | lennuvälja valgustussüsteemide oluliste komponentide töö katkestused või nende töö taastamine; |
| --- | --- |

6)

lennuvälja valgustussüsteemide oluliste komponentide töö katkestused või nende töö taastamine;

| 7) | protseduuride loomine, lõpetamine või märkimisväärne muutmine nende aeronavigatsiooniteenuste puhul, mille eest vastutab lennuvälja käitaja; |
| --- | --- |

7)

protseduuride loomine, lõpetamine või märkimisväärne muutmine nende aeronavigatsiooniteenuste puhul, mille eest vastutab lennuvälja käitaja;

| 8) | manööverdusalal suurte defektide või takistuste esinemine või parandamine; |
| --- | --- |

8)

manööverdusalal suurte defektide või takistuste esinemine või parandamine;

| 9) | muudatused ja piirangud kütuse, õli ja hapniku kättesaadavuses; |
| --- | --- |

9)

muudatused ja piirangud kütuse, õli ja hapniku kättesaadavuses;

| 10) | aeronavigatsiooni takistusi tähistavate ohu-valgusmajakate kasutuselevõtmine, nendest loobumine või nende töö taastamine; |
| --- | --- |

10)

aeronavigatsiooni takistusi tähistavate ohu-valgusmajakate kasutuselevõtmine, nendest loobumine või nende töö taastamine;

| 11) | kavandatavad laserkiirgused, laserekraanid ja prožektorid lennuvälja ümbruses, kui need tõenäoliselt häirivad pilootide öist nägemist; |
| --- | --- |

11)

kavandatavad laserkiirgused, laserekraanid ja prožektorid lennuvälja ümbruses, kui need tõenäoliselt häirivad pilootide öist nägemist;

| 12) | stardi-/tõusupinnal, katkestatud lähenemise või lähenemisaladel või lennuribal olevate aeronavigatsiooni takistuste püstitamine või eemaldamine või muutmine; |
| --- | --- |

12)

stardi-/tõusupinnal, katkestatud lähenemise või lähenemisaladel või lennuribal olevate aeronavigatsiooni takistuste püstitamine või eemaldamine või muutmine;

| 13) | lennuvälja või kopteriväljaku pääste- ja tuletõrjekategooria muudatused; |
| --- | --- |

13)

lennuvälja või kopteriväljaku pääste- ja tuletõrjekategooria muudatused;

| 14) | liiklusalal olevast lumest, lobjakast, jääst, radioaktiivsest materjalist, mürkkemikaalidest, vulkaanituha sadestumisest või veest põhjustatud ohutingimuste esinemine, eemaldamine või märkimisväärne muutumine; |
| --- | --- |

14)

liiklusalal olevast lumest, lobjakast, jääst, radioaktiivsest materjalist, mürkkemikaalidest, vulkaanituha sadestumisest või veest põhjustatud ohutingimuste esinemine, eemaldamine või märkimisväärne muutumine;

| 15) | rada või selle osa on märg ja libe; |
| --- | --- |

15)

rada või selle osa on märg ja libe;

| 16) | rada ei ole saadaval raja märgistustööde tõttu; või teave ajavahemiku kohta, mis on vajalik raja kasutatavaks tegemiseks, juhul kui selleks tööks vajalikud vahendid saab vajaduse korral eemaldada; |
| --- | --- |

16)

rada ei ole saadaval raja märgistustööde tõttu; või teave ajavahemiku kohta, mis on vajalik raja kasutatavaks tegemiseks, juhul kui selleks tööks vajalikud vahendid saab vajaduse korral eemaldada;

| 17) | aeronavigatsiooni mõjutavate ohtude olemasolu, sealhulgas loomade, takistuste, demonstratsioonlendude ja suuremate sündmuste esinemine. |
| --- | --- |

17)

aeronavigatsiooni mõjutavate ohtude olemasolu, sealhulgas loomade, takistuste, demonstratsioonlendude ja suuremate sündmuste esinemine.

| c) | Punkti b kohaldamisel tagab lennuvälja käitaja, et:






  1) | NOTAM-teade luuakse piisava ajavaruga, et mõjutatud isikud saaksid võtta mis tahes nõutavaid meetmeid, välja arvatud mittetoimivuse, radioaktiivse materjali ja mürkkemikaalide heite ning muude sündmuste puhul, mida ei saa ette näha; |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti b kohaldamisel tagab lennuvälja käitaja, et:

1)

NOTAM-teade luuakse piisava ajavaruga, et mõjutatud isikud saaksid võtta mis tahes nõutavaid meetmeid, välja arvatud mittetoimivuse, radioaktiivse materjali ja mürkkemikaalide heite ning muude sündmuste puhul, mida ei saa ette näha;

| 2) | lennuväljaga seotud rajatiste, teenuste ja navigatsiooniseadmete mittetoimivusest teatavas NOTAM-teates antakse hinnang mittetoimivusperioodi kohta või aja kohta, mil teenuse toimimine on eeldatavalt taastatud; |
| --- | --- |

2)

lennuväljaga seotud rajatiste, teenuste ja navigatsiooniseadmete mittetoimivusest teatavas NOTAM-teates antakse hinnang mittetoimivusperioodi kohta või aja kohta, mil teenuse toimimine on eeldatavalt taastatud;

| 3) | kolme kuu jooksul alates alalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave sellest mõjutatud aeronavigatsioonialastesse teabetoodetesse; |
| --- | --- |

3)

kolme kuu jooksul alates alalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave sellest mõjutatud aeronavigatsioonialastesse teabetoodetesse;

| 4) | kolme kuu jooksul alates ajutise pikaajalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave lennundusteabe kogumiku lisasse; |
| --- | --- |

4)

kolme kuu jooksul alates ajutise pikaajalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave lennundusteabe kogumiku lisasse;

| 5) | kui NOTAM-teate hinnanguline kehtivuse lõppkuupäev ületab ootamatult kolmekuise ajavahemiku, luuakse NOTAM asendusteade, välja arvatud juhul, kui tingimus kestab eeldatavalt veel üle kolme kuu; sel juhul tagab lennuvälja käitaja, et teave avaldatakse lennundusteabe kogumiku lisas. |
| --- | --- |

5)

kui NOTAM-teate hinnanguline kehtivuse lõppkuupäev ületab ootamatult kolmekuise ajavahemiku, luuakse NOTAM asendusteade, välja arvatud juhul, kui tingimus kestab eeldatavalt veel üle kolme kuu; sel juhul tagab lennuvälja käitaja, et teave avaldatakse lennundusteabe kogumiku lisas.

| d) | Lisaks tagab lennuvälja käitaja, et,






  1) | välja arvatud alapunkti d alapunktis 4 sätestatud juhul, sisaldab tema loodud NOTAM-teade kehtivat teavet käesoleva lisa 1. liite NOTAM-teate vormil osutatud korras; |
| --- | --- | --- |

d)

Lisaks tagab lennuvälja käitaja, et,

1)

välja arvatud alapunkti d alapunktis 4 sätestatud juhul, sisaldab tema loodud NOTAM-teade kehtivat teavet käesoleva lisa 1. liite NOTAM-teate vormil osutatud korras;

| 2) | NOTAM-teate tekst koosneb ICAO NOTAM-teadete koodideks määratud tähistest või ühtsetest lühiväljenditest, mida täiendatakse ICAO lühendite, indikaatorite, identifikaatorite, tähiste, kutsungite, sageduste, arvude ja tavakeelega; |
| --- | --- |

2)

NOTAM-teate tekst koosneb ICAO NOTAM-teadete koodideks määratud tähistest või ühtsetest lühiväljenditest, mida täiendatakse ICAO lühendite, indikaatorite, identifikaatorite, tähiste, kutsungite, sageduste, arvude ja tavakeelega;

| 3) | NOTAM-teade luuakse inglise keeles või riigikeeles, nagu asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajaga on kokku lepitud; |
| --- | --- |

3)

NOTAM-teade luuakse inglise keeles või riigikeeles, nagu asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajaga on kokku lepitud;

| 4) | liiklusalal esinevat lund, lobjakat, jääd, härmatist, seisvat vett või lume, lobjaka, jää või härmatisega seotud vett puudutavat teavet levitatakse SNOWTAM-teadetena ning need sisaldavad teavet käesoleva lisa 2. liite SNOWTAM-teate vormil osutatud korras; |
| --- | --- |

4)

liiklusalal esinevat lund, lobjakat, jääd, härmatist, seisvat vett või lume, lobjaka, jää või härmatisega seotud vett puudutavat teavet levitatakse SNOWTAM-teadetena ning need sisaldavad teavet käesoleva lisa 2. liite SNOWTAM-teate vormil osutatud korras;

| 5) | kui NOTAM-teates esineb viga, luuakse viga sisaldava NOTAM-teate asemel uue numbriga NOTAM-teade või tühistatakse viga sisaldav NOTAM-teade ning luuakse uus NOTAM-teade; |
| --- | --- |

5)

kui NOTAM-teates esineb viga, luuakse viga sisaldava NOTAM-teate asemel uue numbriga NOTAM-teade või tühistatakse viga sisaldav NOTAM-teade ning luuakse uus NOTAM-teade;

| 6) | kui luuakse eelmist NOTAM-teadet tühistav või asendav NOTAM-teade:






  a) | näidatakse eelmise NOTAM-teate seeria ja number/aasta; |
| --- | --- | --- |

6)

kui luuakse eelmist NOTAM-teadet tühistav või asendav NOTAM-teade:

a)

näidatakse eelmise NOTAM-teate seeria ja number/aasta;

| b) | mõlema NOTAM-teate asukohatähis ja teema on üks ja sama; |
| --- | --- |

b)

mõlema NOTAM-teate asukohatähis ja teema on üks ja sama;

| 7) | uue NOTAM-teatega tühistatakse või asendatakse ainult üks NOTAM-teade; |
| --- | --- |

7)

uue NOTAM-teatega tühistatakse või asendatakse ainult üks NOTAM-teade;

| 8) | igas loodud NOTAM-teates käsitletakse vaid üht teemat ja üht teema tingimust; |
| --- | --- |

8)

igas loodud NOTAM-teates käsitletakse vaid üht teemat ja üht teema tingimust;

| 9) | iga loodud NOTAM-teade on võimalikult lühike ja see koostatakse nii, et selle tähendus oleks arusaadav vajaduseta viidata muule dokumendile; |
| --- | --- |

9)

iga loodud NOTAM-teade on võimalikult lühike ja see koostatakse nii, et selle tähendus oleks arusaadav vajaduseta viidata muule dokumendile;

| 10) | loodud NOTAM-teade, mis sisaldab alalise või ajutise iseloomuga pikaajalist teavet, sisaldab ka asjakohaseid viiteid lennundusteabe kogumikule või lennundusteabe kogumiku lisale; |
| --- | --- |

10)

loodud NOTAM-teade, mis sisaldab alalise või ajutise iseloomuga pikaajalist teavet, sisaldab ka asjakohaseid viiteid lennundusteabe kogumikule või lennundusteabe kogumiku lisale;

| 11) | lennuvälja kohta loodud NOTAM-teate tekstis sisalduv ICAO asukohatähis on dokumendis „Location Indicators“ sisalduv asukohatähis. Nende tähiste lühivormi ei kasutata. |
| --- | --- |

11)

lennuvälja kohta loodud NOTAM-teate tekstis sisalduv ICAO asukohatähis on dokumendis „Location Indicators“ sisalduv asukohatähis. Nende tähiste lühivormi ei kasutata.

| e) | Lennuvälja käitaja vaatab pärast enda loodud NOTAM-teate avaldamist läbi selle sisu, et tagada selle täpsus, ning tagab teabe levitamise kõigile asjaomastele lennuvälja töötajatele ning lennuväljal tegutsevatele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

e)

Lennuvälja käitaja vaatab pärast enda loodud NOTAM-teate avaldamist läbi selle sisu, et tagada selle täpsus, ning tagab teabe levitamise kõigile asjaomastele lennuvälja töötajatele ning lennuväljal tegutsevatele organisatsioonidele.

| f) | Lennuvälja käitaja säilitab andmed järgmise kohta:






  1) | nii tema loodud kui ka väljastatud NOTAM-teated; |
| --- | --- | --- |

f)

Lennuvälja käitaja säilitab andmed järgmise kohta:

1)

nii tema loodud kui ka väljastatud NOTAM-teated;

| 2) | alapunkti a alapunkti 2 ja alapunkti 3 rakendamine.“; |
| --- | --- |

2)

alapunkti a alapunkti 2 ja alapunkti 3 rakendamine.“;

| d) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.60:

  „
  ADR.OPS.A.060. Pindsaastest teatamine

  Lennuvälja käitaja teatab aeronavigatsiooniteabe teenuste ja lennuliiklusteeninduse üksustele käitamise seisukohast olulistest asjaoludest, mis mõjutavad õhusõiduki ja lennuvälja käitamist liiklusalal, eelkõige seoses järgmise esinemisega:






  a) | vesi; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.60:

„
  ADR.OPS.A.060. Pindsaastest teatamine

Lennuvälja käitaja teatab aeronavigatsiooniteabe teenuste ja lennuliiklusteeninduse üksustele käitamise seisukohast olulistest asjaoludest, mis mõjutavad õhusõiduki ja lennuvälja käitamist liiklusalal, eelkõige seoses järgmise esinemisega:

a)

vesi;

| b) | lumi; |
| --- | --- |

b)

lumi;

| c) | lobjakas; |
| --- | --- |

c)

lobjakas;

| d) | jää; |
| --- | --- |

d)

jää;

| e) | härmatis; |
| --- | --- |

e)

härmatis;

| f) | jääeemaldus- või jäätumisvastased kemikaalid või muud saasteained; |
| --- | --- |

f)

jääeemaldus- või jäätumisvastased kemikaalid või muud saasteained;

| g) | lumevallid või -vaalud.“; |
| --- | --- |

g)

lumevallid või -vaalud.“;

| e) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.065:

  „
  ADR.OPS.A.065. Raja olukorrast teatamine







  a) | Lennuvälja käitaja annab teada raja olukorrast iga rajakolmandiku kohta, kasutades raja olukorra teadet (RCR). Teade sisaldab raja olukorra koodi (RWYCC), mis koosneb numbritest 0 kuni 6, saasteainega kaetud ala ulatust ja saasteaine sügavust ning kirjeldust järgmiste mõistete abil:






  1) | COMPACTED SNOW (KOKKUSURUTUD LUMI); |
| --- | --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.065:

„
  ADR.OPS.A.065. Raja olukorrast teatamine

a)

Lennuvälja käitaja annab teada raja olukorrast iga rajakolmandiku kohta, kasutades raja olukorra teadet (RCR). Teade sisaldab raja olukorra koodi (RWYCC), mis koosneb numbritest 0 kuni 6, saasteainega kaetud ala ulatust ja saasteaine sügavust ning kirjeldust järgmiste mõistete abil:

1)

COMPACTED SNOW (KOKKUSURUTUD LUMI);

| 2) | DRY (KUIV); |
| --- | --- |

2)

DRY (KUIV);

| 3) | DRY SNOW (KUIV LUMI); |
| --- | --- |

3)

DRY SNOW (KUIV LUMI);

| 4) | DRY SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (KUIV LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); |
| --- | --- |

4)

DRY SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (KUIV LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL);

| 5) | DRY SNOW ON TOP OF ICE (KUIV LUMI JÄÄ PEAL); |
| --- | --- |

5)

DRY SNOW ON TOP OF ICE (KUIV LUMI JÄÄ PEAL);

| 6) | FROST (HÄRMATIS); |
| --- | --- |

6)

FROST (HÄRMATIS);

| 7) | ICE (JÄÄ); |
| --- | --- |

7)

ICE (JÄÄ);

| 8) | SLIPPERY WET (MÄRG JA LIBE); |
| --- | --- |

8)

SLIPPERY WET (MÄRG JA LIBE);

| 9) | SLUSH (LOBJAKAS); |
| --- | --- |

9)

SLUSH (LOBJAKAS);

| 10) | SPECIALLY PREPARED WINTER RUNWAY (ERITÖÖTLUSEGA TALVERADA); |
| --- | --- |

10)

SPECIALLY PREPARED WINTER RUNWAY (ERITÖÖTLUSEGA TALVERADA);

| 11) | STANDING WATER (SEISEV VESI); |
| --- | --- |

11)

STANDING WATER (SEISEV VESI);

| 12) | WATER ON TOP OF COMPACTED SNOW (VESI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); |
| --- | --- |

12)

WATER ON TOP OF COMPACTED SNOW (VESI KOKKUSURUTUD LUME PEAL);

| 13) | WET (MÄRG); |
| --- | --- |

13)

WET (MÄRG);

| 14) | WET ICE (MÄRG JÄÄ); |
| --- | --- |

14)

WET ICE (MÄRG JÄÄ);

| 15) | WET SNOW (MÄRG LUMI); |
| --- | --- |

15)

WET SNOW (MÄRG LUMI);

| 16) | WET SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (MÄRG LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); |
| --- | --- |

16)

WET SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (MÄRG LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL);

| 17) | WET SNOW ON TOP OF ICE (MÄRG LUMI JÄÄ PEAL); |
| --- | --- |

17)

WET SNOW ON TOP OF ICE (MÄRG LUMI JÄÄ PEAL);

| 18) | CHEMICALLY TREATED (KEEMILISELT TÖÖDELDUD); |
| --- | --- |

18)

CHEMICALLY TREATED (KEEMILISELT TÖÖDELDUD);

| 19) | LOOSE SAND (LAHTINE LIIV). |
| --- | --- |

19)

LOOSE SAND (LAHTINE LIIV).

| b) | Teatamist alustatakse siis, kui rajakatte olukord muutub vee, lume, lobjaka, jää või härmatise tõttu märkimisväärselt. |
| --- | --- |

b)

Teatamist alustatakse siis, kui rajakatte olukord muutub vee, lume, lobjaka, jää või härmatise tõttu märkimisväärselt.

| c) | Rajakatte olukorrast teatatakse märkimisväärsete muutuste kajastamiseks seni, kuni rada ei ole enam saastega kaetud. Kui see olukord tekib, väljastab lennuvälja käitaja raja olukorra teate, milles sedastatakse, et rada on vastavalt kas märg või kuiv. |
| --- | --- |

c)

Rajakatte olukorrast teatatakse märkimisväärsete muutuste kajastamiseks seni, kuni rada ei ole enam saastega kaetud. Kui see olukord tekib, väljastab lennuvälja käitaja raja olukorra teate, milles sedastatakse, et rada on vastavalt kas märg või kuiv.

| d) | Haardeteguri mõõtmistest aru ei anta. |
| --- | --- |

d)

Haardeteguri mõõtmistest aru ei anta.

| e) | Kui kõvakattega rada või selle osa on märg ja libe, teeb lennujaama käitaja selle teabe asjaomastele lennujaama kasutajatele teatavaks. Selleks loob ta NOTAM-teate ning kirjeldab mõjutatud rajaosa asukohta.“; |
| --- | --- |

e)

Kui kõvakattega rada või selle osa on märg ja libe, teeb lennujaama käitaja selle teabe asjaomastele lennujaama kasutajatele teatavaks. Selleks loob ta NOTAM-teate ning kirjeldab mõjutatud rajaosa asukohta.“;

| f) | Lisatakse 1. liide.


  „1. liide
  NOTAM-TEATE VORM |
| --- | --- |

f)

Lisatakse 1. liide.

„1. liide

NOTAM-TEATE VORM

Image 1

| g) | lisatakse 2. liide.


  „2. liide
  SNOWTAM-teate vorm








  “ |
| --- | --- |

g)

lisatakse 2. liide.

„2. liide

SNOWTAM-teate vorm

Image 2

“

| h) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.003:

  „
  ADR.OPS.B.003. Tegevuse üleandmine – käitamisega seotud teabe andmine







  a) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused käitamistegevuse üleandmiseks lennuvälja käitamise ja hooldusega tegelevate töötajate vahel, tagamaks et kõigile uutele tööle asuvatele töötajatele antakse nende ülesannetega seotud käitamisega seotud teavet. |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.003:

„
  ADR.OPS.B.003. Tegevuse üleandmine – käitamisega seotud teabe andmine

ADR.OPS.B.003. Tegevuse üleandmine – käitamisega seotud teabe andmine

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused käitamistegevuse üleandmiseks lennuvälja käitamise ja hooldusega tegelevate töötajate vahel, tagamaks et kõigile uutele tööle asuvatele töötajatele antakse nende ülesannetega seotud käitamisega seotud teavet.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused, et anda lennuväljal tegutsevatele või teenuseid osutavatele organisatsioonidele lennuväljaga seotud käitamist käsitlevat teavet, mis võib mõjutada selliste organisatsioonide töötajate ülesannete täitmist.“; |
| --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused, et anda lennuväljal tegutsevatele või teenuseid osutavatele organisatsioonidele lennuväljaga seotud käitamist käsitlevat teavet, mis võib mõjutada selliste organisatsioonide töötajate ülesannete täitmist.“;

| i) | punkti ADR.OPS.B.010 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid c, d ja e asendatakse järgmisega:






  „c) | Koolitusprogramm toimub punkti ADR.OR.D.017 kohaselt järgmiste eranditega:






  1) | korduskoolitus peab sisaldama teoreetilist ja pidevat praktilist koolitust; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

i)

punkti ADR.OPS.B.010 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid c, d ja e asendatakse järgmisega:

„c)

Koolitusprogramm toimub punkti ADR.OR.D.017 kohaselt järgmiste eranditega:

1)

korduskoolitus peab sisaldama teoreetilist ja pidevat praktilist koolitust;

| 2) | tasemekontrolle tehakse ajavahemikus hiljemalt kuni 12 kuud pärast algkoolituse läbimist. |
| --- | --- |

2)

tasemekontrolle tehakse ajavahemikus hiljemalt kuni 12 kuud pärast algkoolituse läbimist.

| d) | Pääste- ja tuletõrjetöötajate koolituse ülesehituse eesmärk on anda nende ülesannete täitmisega seotud põhiteadmisi ja praktilisi oskusi. |
| --- | --- |

d)

Pääste- ja tuletõrjetöötajate koolituse ülesehituse eesmärk on anda nende ülesannete täitmisega seotud põhiteadmisi ja praktilisi oskusi.

| e) | Lennuvälja päästeteenistuse ja tuletõrjega tagatud ohutustaseme selline ajutine vähenemine, mis on tekkinud ettenägematute asjaolude tõttu, ei vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu.“; |
| --- | --- |

e)

Lennuvälja päästeteenistuse ja tuletõrjega tagatud ohutustaseme selline ajutine vähenemine, mis on tekkinud ettenägematute asjaolude tõttu, ei vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu.“;

| ii) | punkt f jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

punkt f jäetakse välja;

| j) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.016:

  „
  ADR.OPS.B.016. Võõrkehade kontrolliprogramm







  a) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab võõrkehade kontrolliprogrammi ning nõuab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid osaleksid selles programmis. |
| --- | --- | --- |

j)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.016:

„
  ADR.OPS.B.016. Võõrkehade kontrolliprogramm

ADR.OPS.B.016. Võõrkehade kontrolliprogramm

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab võõrkehade kontrolliprogrammi ning nõuab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid osaleksid selles programmis.

| b) | Võõrkehade kontrolliprogrammi osana teeb lennuvälja käitaja järgmist:






  1) | tagab, et töötajad on programmist teadlikud ja osalevad selles ning on läbinud asjakohase koolituse ja tõendanud oma pädevust; |
| --- | --- | --- |

b)

Võõrkehade kontrolliprogrammi osana teeb lennuvälja käitaja järgmist:

1)

tagab, et töötajad on programmist teadlikud ja osalevad selles ning on läbinud asjakohase koolituse ja tõendanud oma pädevust;

| 2) | kehtestab ja rakendab meetmed võõrkehade tekke vältimiseks; |
| --- | --- |

2)

kehtestab ja rakendab meetmed võõrkehade tekke vältimiseks;

| 3) | kehtestab ja rakendab menetlused, et






  i) | tuvastada võõrkehad, sealhulgas inspekteerida liiklusala või piirnevaid alasid kooskõlas inspekteerimiskavaga, ning teha seda iga kord, kui sellist inspekteerimist on vaja kas tegevuse, ilmastikunähtuste või vahejuhtumite tõttu, mis on võinud põhjustada selliste võõrkehade teket; |
| --- | --- | --- |

3)

kehtestab ja rakendab menetlused, et

i)

tuvastada võõrkehad, sealhulgas inspekteerida liiklusala või piirnevaid alasid kooskõlas inspekteerimiskavaga, ning teha seda iga kord, kui sellist inspekteerimist on vaja kas tegevuse, ilmastikunähtuste või vahejuhtumite tõttu, mis on võinud põhjustada selliste võõrkehade teket;

| ii) | eemaldada võõrkehad viivitamata, koguda see kokku ja kõrvaldada ning näha ette kõik vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

ii)

eemaldada võõrkehad viivitamata, koguda see kokku ja kõrvaldada ning näha ette kõik vajalikud vahendid;

| iii) | teatada õhusõidukite käitajatele võimalikult kiiresti, kui on tuvastatud õhusõiduki osi; |
| --- | --- |

iii)

teatada õhusõidukite käitajatele võimalikult kiiresti, kui on tuvastatud õhusõiduki osi;

| c) | koguda ja analüüsida andmeid ja teavet võõrkehade allikate ja suundumuste väljaselgitamiseks ning rakendada programmi tõhususe suurendamiseks parandus- või ennetusmeetmeid või mõlemat.“; |
| --- | --- |

c)

koguda ja analüüsida andmeid ja teavet võõrkehade allikate ja suundumuste väljaselgitamiseks ning rakendada programmi tõhususe suurendamiseks parandus- või ennetusmeetmeid või mõlemat.“;

| k) | lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.024:

  „
  ADR.OPS.B.024. Sõidukijuhtidele loa andmine







  a) | Välja arvatud alapunktis d sätestatud juhul, on sõiduki juhtimiseks lennuvälja käitamisalade liiklusaladel nõutav luba, mille on väljastanud selle lennuvälja käitaja. Juhiluba antakse välja isikule,






  1) | kellele määratud ülesanded hõlmavad sellistel aladel sõitmist; |
| --- | --- | --- | --- |

k)

lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.024:

„
  ADR.OPS.B.024. Sõidukijuhtidele loa andmine

ADR.OPS.B.024. Sõidukijuhtidele loa andmine

a)

Välja arvatud alapunktis d sätestatud juhul, on sõiduki juhtimiseks lennuvälja käitamisalade liiklusaladel nõutav luba, mille on väljastanud selle lennuvälja käitaja. Juhiluba antakse välja isikule,

1)

kellele määratud ülesanded hõlmavad sellistel aladel sõitmist;

| 2) | kellel on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba; |
| --- | --- |

2)

kellel on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba;

| 3) | kes on edukalt läbinud asjakohase juhtimiskoolituse programmi ning tõendanud oma pädevust vastavalt alapunktile b; |
| --- | --- |

3)

kes on edukalt läbinud asjakohase juhtimiskoolituse programmi ning tõendanud oma pädevust vastavalt alapunktile b;

| 4) | kes on tõendanud keeleoskust vastavalt punktile ADR.OPS.B.029, kui see isik peab sõidukit juhtima manööverdusalal; |
| --- | --- |

4)

kes on tõendanud keeleoskust vastavalt punktile ADR.OPS.B.029, kui see isik peab sõidukit juhtima manööverdusalal;

| 5) | kes on läbinud tööandja pakutava koolituse lennuväljal käitatava sõiduki kasutuse kohta. |
| --- | --- |

5)

kes on läbinud tööandja pakutava koolituse lennuväljal käitatava sõiduki kasutuse kohta.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab sõidukijuhtimiskoolituse programmi sõidukijuhtidele, kes töötavad perroonil või muudel käitamisaladel, välja arvatud manööverdusalal, ja sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal. Koolitusprogramm:






  1) | on asjakohane lennuvälja omaduste ja käitamise, sõidukijuhi täidetavate funktsioonide ja ülesannete ning nende lennuvälja aladega seoses, kus sõidukijuhtidel võidakse lubada töötada; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab sõidukijuhtimiskoolituse programmi sõidukijuhtidele, kes töötavad perroonil või muudel käitamisaladel, välja arvatud manööverdusalal, ja sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal. Koolitusprogramm:

1)

on asjakohane lennuvälja omaduste ja käitamise, sõidukijuhi täidetavate funktsioonide ja ülesannete ning nende lennuvälja aladega seoses, kus sõidukijuhtidel võidakse lubada töötada;

| 2) | sisaldab järgmist:






  i) | piisava kestusega teoreetilist ja praktilist koolitust vähemalt järgmistes valdkondades:






  A) | reguleeriv raamistik ja isiklikud kohustused; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

sisaldab järgmist:

i)

piisava kestusega teoreetilist ja praktilist koolitust vähemalt järgmistes valdkondades:

A)

reguleeriv raamistik ja isiklikud kohustused;

| B) | sõidukistandardid, lennuvälja käitamisnõuded ja -protseduurid; |
| --- | --- |

B)

sõidukistandardid, lennuvälja käitamisnõuded ja -protseduurid;

| C) | side; |
| --- | --- |

C)

side;

| D) | raadiotelefon sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal; |
| --- | --- |

D)

raadiotelefon sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal;

| E) | inimvõimed; |
| --- | --- |

E)

inimvõimed;

| F) | töökeskkonnaga tutvumine; |
| --- | --- |

F)

töökeskkonnaga tutvumine;

| ii) | sõidukijuhtide pädevuse hindamine. |
| --- | --- |

ii)

sõidukijuhtide pädevuse hindamine.

| c) | Alapunkti a kohaselt välja antud juhiloas täpsustatakse liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukijuhil on lubatud sõita, ja see luba kehtib seni, kuni






  1) | punkti a alapunkti 1 ja alapunkti a alapunkti 2 nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

c)

Alapunkti a kohaselt välja antud juhiloas täpsustatakse liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukijuhil on lubatud sõita, ja see luba kehtib seni, kuni

1)

punkti a alapunkti 1 ja alapunkti a alapunkti 2 nõuded on täidetud;

| 2) | juhiloa omanik:






  i) | osaleb koolitusel ja tasemekontrollis ning läbib need edukalt vastavalt punkti ADR.OR.D.017 alapunktidele f ja g; |
| --- | --- | --- |

2)

juhiloa omanik:

i)

osaleb koolitusel ja tasemekontrollis ning läbib need edukalt vastavalt punkti ADR.OR.D.017 alapunktidele f ja g;

| ii) | asjakohasel juhul jätkab nõutava keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.029. |
| --- | --- |

ii)

asjakohasel juhul jätkab nõutava keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.029.

| d) | Olenemata alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada isikul juhtida ajutiselt sõidukit liiklusalal või muudel käitamisaladel, kui






  1) | sellel isikul on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba; |
| --- | --- | --- |

d)

Olenemata alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada isikul juhtida ajutiselt sõidukit liiklusalal või muudel käitamisaladel, kui

1)

sellel isikul on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba;

| 2) | seda sõidukit saadab sõiduk, mille juhil on alapunkti a kohane luba. |
| --- | --- |

2)

seda sõidukit saadab sõiduk, mille juhil on alapunkti a kohane luba.

| e) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | kehtestab süsteemi ja rakendab menetlused:






  i) | juhilubade väljaandmiseks ja sõidukite ajutise juhtimise lubamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

kehtestab süsteemi ja rakendab menetlused:

i)

juhilubade väljaandmiseks ja sõidukite ajutise juhtimise lubamiseks;

| ii) | tagamaks, et sõidukijuhid, kellele luba on välja antud, vastavad jätkuvalt alapunkti c alapunktile 1 ja alapunkti c alapunktile 2; |
| --- | --- |

ii)

tagamaks, et sõidukijuhid, kellele luba on välja antud, vastavad jätkuvalt alapunkti c alapunktile 1 ja alapunkti c alapunktile 2;

| iii) | sõidukijuhtide vastavuse jälgimiseks lennuväljal kehtivatele mis tahes sõidukijuhtimisnõuetele ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas juhilubade või ajutiste sõiduki juhtimise lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

iii)

sõidukijuhtide vastavuse jälgimiseks lennuväljal kehtivatele mis tahes sõidukijuhtimisnõuetele ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas juhilubade või ajutiste sõiduki juhtimise lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks;

| 2) | säilitab asjaomased andmed.“; |
| --- | --- |

2)

säilitab asjaomased andmed.“;

| l) | punkt ADR.OPS.B.25 jäetakse välja; |
| --- | --- |

l)

punkt ADR.OPS.B.25 jäetakse välja;

| m) | Lisatakse punktid ADR.OPS.B.026, ADR.OPS.B.027, ADR.OPS.B.028 ja ADR.OPS.B.029:

  „
  ADR.OPS.B.026. Sõidukitele loa andmine







  a) | Sõiduki käitamiseks liiklusalal või muudel käitamisaladel on nõutav lennuvälja käitaja väljastatud luba. Luba võidakse anda, kui sõidukit kasutatakse lennuvälja käitamisega seotud tegevuses ning kui see:






  1) | on töökorras ja ettenähtud toiminguks sobiv; |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Lisatakse punktid ADR.OPS.B.026, ADR.OPS.B.027, ADR.OPS.B.028 ja ADR.OPS.B.029:

„
  ADR.OPS.B.026. Sõidukitele loa andmine

ADR.OPS.B.026. Sõidukitele loa andmine

a)

Sõiduki käitamiseks liiklusalal või muudel käitamisaladel on nõutav lennuvälja käitaja väljastatud luba. Luba võidakse anda, kui sõidukit kasutatakse lennuvälja käitamisega seotud tegevuses ning kui see:

1)

on töökorras ja ettenähtud toiminguks sobiv;

| 2) | vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; |
| --- | --- |

2)

vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele;

| 3) | on varustatud raadioga, mis võimaldab kahesuunalist raadiosidet asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ja muudel vajalikel sagedustel, kui see on ette nähtud töötamiseks kummalgi järgmisel alal:






  i) | manööverdusala; |
| --- | --- | --- |

3)

on varustatud raadioga, mis võimaldab kahesuunalist raadiosidet asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ja muudel vajalikel sagedustel, kui see on ette nähtud töötamiseks kummalgi järgmisel alal:

i)

manööverdusala;

| ii) | muud käitamisalad, kus on vajalik side lennuliiklusteeninduse üksusega või lennuvälja muu käitusüksusega; |
| --- | --- |

ii)

muud käitamisalad, kus on vajalik side lennuliiklusteeninduse üksusega või lennuvälja muu käitusüksusega;

| 4) | on varustatud transpondri või seiret toetava muu seadmega, kui see on ette nähtud kasutamiseks manööverdusalal, ning lennuväli on varustatud maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemiga, mille toimimine nõuab sõidukitele kinnitatud transpondri või seiret toetava muu seadme kasutamist. |
| --- | --- |

4)

on varustatud transpondri või seiret toetava muu seadmega, kui see on ette nähtud kasutamiseks manööverdusalal, ning lennuväli on varustatud maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemiga, mille toimimine nõuab sõidukitele kinnitatud transpondri või seiret toetava muu seadme kasutamist.

| b) | Lennuvälja käitaja piirab nende sõidukite arvu, millel on luba töötada liiklusalal ja muudel käitamisaladel, minimaalse arvuni, mis on lennuvälja ohutuks ja tõhusaks käitamiseks nõutav. |
| --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja piirab nende sõidukite arvu, millel on luba töötada liiklusalal ja muudel käitamisaladel, minimaalse arvuni, mis on lennuvälja ohutuks ja tõhusaks käitamiseks nõutav.

| c) | Alapunkti a kohaselt välja antud loa puhul kehtib järgmine:






  1) | selles täpsustatakse need liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukiga võib töötada; |
| --- | --- | --- |

c)

Alapunkti a kohaselt välja antud loa puhul kehtib järgmine:

1)

selles täpsustatakse need liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukiga võib töötada;

| 2) | see kehtib seni, kuni alapunkti a nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2)

see kehtib seni, kuni alapunkti a nõuded on täidetud.

| d) | Kui vastavalt alapunktile a lennuväljal töötamiseks loa saanud sõiduk peab olema raadioga varustatud, määrab lennuvälja käitaja sõidukile kutsungi. Sõidukile määratud kutsung:






  1) | ei põhjusta oma tunnustega segadust; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui vastavalt alapunktile a lennuväljal töötamiseks loa saanud sõiduk peab olema raadioga varustatud, määrab lennuvälja käitaja sõidukile kutsungi. Sõidukile määratud kutsung:

1)

ei põhjusta oma tunnustega segadust;

| 2) | sobib selle funktsiooniga; |
| --- | --- |

2)

sobib selle funktsiooniga;

| 3) | on manööverdusalal töötavate sõidukite puhul kooskõlastatud lennuliiklusteeninduse üksusega ning see edastatakse lennuvälja asjaomastele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

3)

on manööverdusalal töötavate sõidukite puhul kooskõlastatud lennuliiklusteeninduse üksusega ning see edastatakse lennuvälja asjaomastele organisatsioonidele.

| e) | Erandina alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada:






  1) | alapunkti a alapunktide 1 ja 2 kohaselt loa saanud sõidukil, mis ei ole varustatud alapunkti a alapunktis 3 nõutava raadioga ning alapunkti a alapunktis 4 nõutava transpondriga või seiret toetava muu seadmega, töötada ajutiselt alapunkti a alapunktis 3 ja alapunkti a alapunktis 4 osutatud aladel, tingimusel et:






  i) | seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Erandina alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada:

1)

alapunkti a alapunktide 1 ja 2 kohaselt loa saanud sõidukil, mis ei ole varustatud alapunkti a alapunktis 3 nõutava raadioga ning alapunkti a alapunktis 4 nõutava transpondriga või seiret toetava muu seadmega, töötada ajutiselt alapunkti a alapunktis 3 ja alapunkti a alapunktis 4 osutatud aladel, tingimusel et:

i)

seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele;

| ii) | saatesõiduk vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; |
| --- | --- |

ii)

saatesõiduk vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele;

| iii) | kui saadetav sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid; |
| --- | --- |

iii)

kui saadetav sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid;

| 2) | sõidukil ajutiselt siseneda lennuväljale ning töötada liiklusalal või muudel käitamisaladel, järgmistel tingimustel:






  a) | selle sõiduki visuaalsel kontrollimisel tehakse kindlaks, et selle seisund ei riku ohutust; |
| --- | --- | --- |

2)

sõidukil ajutiselt siseneda lennuväljale ning töötada liiklusalal või muudel käitamisaladel, järgmistel tingimustel:

a)

selle sõiduki visuaalsel kontrollimisel tehakse kindlaks, et selle seisund ei riku ohutust;

| b) | seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis






  i) | vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele, kui see töötab alapunkti a alapunktides 3 ja 4 osutatud aladel; |
| --- | --- | --- |

b)

seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis

i)

vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele, kui see töötab alapunkti a alapunktides 3 ja 4 osutatud aladel;

| ii) | vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; |
| --- | --- |

ii)

vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele;

| c) | kui sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid; |
| --- | --- |

c)

kui sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid;

| f) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | kehtestab ja rakendab menetlused:






  i) | sõidukilubade andmiseks ning ajutiste lubade andmiseks lennuväljale sisenemiseks ja sõidukite käitamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

kehtestab ja rakendab menetlused:

i)

sõidukilubade andmiseks ning ajutiste lubade andmiseks lennuväljale sisenemiseks ja sõidukite käitamiseks;

| ii) | sõidukitele kutsungite määramiseks; |
| --- | --- |

ii)

sõidukitele kutsungite määramiseks;

| iii) | sõidukite vastavuse jälgimiseks punktile ADR.OPS.B.026 ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas sõidukilubade või sõidukiga töötamise ajutiste lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

iii)

sõidukite vastavuse jälgimiseks punktile ADR.OPS.B.026 ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas sõidukilubade või sõidukiga töötamise ajutiste lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks;

| 2) | säilitab asjaomased andmed.

  ADR.OPS.B.027. Sõidukite käitamine







  a) | Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit:






  1) | üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

säilitab asjaomased andmed.

ADR.OPS.B.027. Sõidukite käitamine

ADR.OPS.B.027. Sõidukite käitamine

a)

Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit:

1)

üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele;

| 2) | vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on lubanud teisiti; |
| --- | --- |

2)

vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on lubanud teisiti;

| 3) | vastavalt kõigile tulede abil edastatavatele kohustuslikele juhistele. |
| --- | --- |

3)

vastavalt kõigile tulede abil edastatavatele kohustuslikele juhistele.

| b) | Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmiste eeskirjadega:






  1) | hädaolukorras õhusõidukile appi suunduvatele päästesõidukitele antakse eesõigus kogu muu maapinnal toimuva liikluse suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmiste eeskirjadega:

1)

hädaolukorras õhusõidukile appi suunduvatele päästesõidukitele antakse eesõigus kogu muu maapinnal toimuva liikluse suhtes;

| 2) | alapunkti 1 sätete kohaselt:






  i) | annavad sõidukid ja õhusõidukeid pukseerivad sõidukid teed maanduvatele, startivatele ja ruleerivatele õhusõidukitele; |
| --- | --- | --- |

2)

alapunkti 1 sätete kohaselt:

i)

annavad sõidukid ja õhusõidukeid pukseerivad sõidukid teed maanduvatele, startivatele ja ruleerivatele õhusõidukitele;

| ii) | sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad teed õhusõidukeid pukseerivatele sõidukitele; |
| --- | --- |

ii)

sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad teed õhusõidukeid pukseerivatele sõidukitele;

| iii) | sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad vastavalt lennuliiklusteeninduse üksuse juhistele teed sõidukitele, mis ei pukseeri õhusõidukeid; |
| --- | --- |

iii)

sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad vastavalt lennuliiklusteeninduse üksuse juhistele teed sõidukitele, mis ei pukseeri õhusõidukeid;

| iv) | olenemata alapunktide i, ii ja iii sätetest peavad õhusõidukeid pukseerivad sõidukid täitma lennuliiklusteeninduse üksuse juhiseid. |
| --- | --- |

iv)

olenemata alapunktide i, ii ja iii sätetest peavad õhusõidukeid pukseerivad sõidukid täitma lennuliiklusteeninduse üksuse juhiseid.

| c) | Raadioga varustatud sõiduki juht, kes kavatseb töötada või töötab manööverdusalal, teeb järgmist:






  1) | loob enne manööverdusalale sisenemist rahuldava kahesuunalise raadioside lennuliiklusteeninduse üksusega asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ning säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku; |
| --- | --- | --- |

c)

Raadioga varustatud sõiduki juht, kes kavatseb töötada või töötab manööverdusalal, teeb järgmist:

1)

loob enne manööverdusalale sisenemist rahuldava kahesuunalise raadioside lennuliiklusteeninduse üksusega asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ning säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku;

| 2) | enne manööverdusalale sisenemist hangib lennuliiklusteeninduse üksuse loa ning tegutseb üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba; |
| --- | --- |

2)

enne manööverdusalale sisenemist hangib lennuliiklusteeninduse üksuse loa ning tegutseb üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba;

| 3) | loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi kõneside kaudu edastatud juhiste ohutusega seotud osad. Tagasilugemine toimub alati seoses juhistega siseneda, oodata rajast eemal, ületada rada või töötada rajal, ruleerimisteel või lennuribal; |
| --- | --- |

3)

loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi kõneside kaudu edastatud juhiste ohutusega seotud osad. Tagasilugemine toimub alati seoses juhistega siseneda, oodata rajast eemal, ületada rada või töötada rajal, ruleerimisteel või lennuribal;

| 4) | loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi muud kui alapunktis 3 osutatud juhised või kinnitab neid viisil, millest nähtub selgelt, et nendest on aru saadud ja neid järgitakse. |
| --- | --- |

4)

loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi muud kui alapunktis 3 osutatud juhised või kinnitab neid viisil, millest nähtub selgelt, et nendest on aru saadud ja neid järgitakse.

| d) | Kui manööverdusalal töötava sõiduki juht kahtleb sõiduki asukohas manööverdusala suhtes, teeb ta järgmist:






  1) | teavitab lennuliiklusteeninduse üksust asjaoludest, sealhulgas viimasest teadaolevast asukohast; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui manööverdusalal töötava sõiduki juht kahtleb sõiduki asukohas manööverdusala suhtes, teeb ta järgmist:

1)

teavitab lennuliiklusteeninduse üksust asjaoludest, sealhulgas viimasest teadaolevast asukohast;

| 2) | samal ajal, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on juhendanud teisiti, vabastab raja, ruleerimistee või manööverdusala muu osa ja eemaldub sellest võimalikult kiiresti ohutusse kaugusse; |
| --- | --- |

2)

samal ajal, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on juhendanud teisiti, vabastab raja, ruleerimistee või manööverdusala muu osa ja eemaldub sellest võimalikult kiiresti ohutusse kaugusse;

| 3) | pärast alapunktides 1 ja 2 osutatud meetmete võtmist peatab sõiduki. |
| --- | --- |

3)

pärast alapunktides 1 ja 2 osutatud meetmete võtmist peatab sõiduki.

| e) | Manööverdusalal oleva sõiduki juht:






  1) | ei tule sõidukiga lennuribal töötades, kui seda rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, rajale lähemale kui vahemaani, kus asub selle raja puhul kehtestatud raja ootekoht või sõidutee ootekoht; |
| --- | --- | --- |

e)

Manööverdusalal oleva sõiduki juht:

1)

ei tule sõidukiga lennuribal töötades, kui seda rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, rajale lähemale kui vahemaani, kus asub selle raja puhul kehtestatud raja ootekoht või sõidutee ootekoht;

| 2) | kui rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, ei tööta sõidukiga:






  i) | lennuriba osal, mis ulatub üle selle raja otste; |
| --- | --- | --- |

2)

kui rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, ei tööta sõidukiga:

i)

lennuriba osal, mis ulatub üle selle raja otste;

| ii) | selle raja lõpu ohutusaladel; |
| --- | --- |

ii)

selle raja lõpu ohutusaladel;

| iii) | kui see on olemas, siis takistustevabal ribal sellisel vahemaal, mis ohustaks lendavaid õhusõidukeid. |
| --- | --- |

iii)

kui see on olemas, siis takistustevabal ribal sellisel vahemaal, mis ohustaks lendavaid õhusõidukeid.

| f) | Kui see on lennuväljal nõutav, teeb perroonil oleva, raadioga varustatud sõiduki juht järgmist:






  1) | loob enne perroonile sisenemist rahuldava kahepoolse side lennuvälja käitaja määratud vastutava üksusega; |
| --- | --- | --- |

f)

Kui see on lennuväljal nõutav, teeb perroonil oleva, raadioga varustatud sõiduki juht järgmist:

1)

loob enne perroonile sisenemist rahuldava kahepoolse side lennuvälja käitaja määratud vastutava üksusega;

| 2) | säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku. |
| --- | --- |

2)

säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku.

| g) | Perroonil oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmisega:






  1) | üksnes lennuvälja käitaja määratud vastutava üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele; |
| --- | --- | --- |

g)

Perroonil oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmisega:

1)

üksnes lennuvälja käitaja määratud vastutava üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele;

| 2) | vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuvälja käitaja määratud vastutav üksus on lubanud teisiti; |
| --- | --- |

2)

vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuvälja käitaja määratud vastutav üksus on lubanud teisiti;

| 3) | vastavalt kõigile tulede abil antavatele kohustuslikele juhistele; |
| --- | --- |

3)

vastavalt kõigile tulede abil antavatele kohustuslikele juhistele;

| 4) | annab teed päästesõidukitele, ruleerivale või ruleerima asuvale õhusõidukile või pukseeritavale (sh saba ees pukseeritavale) õhusõidukile; |
| --- | --- |

4)

annab teed päästesõidukitele, ruleerivale või ruleerima asuvale õhusõidukile või pukseeritavale (sh saba ees pukseeritavale) õhusõidukile;

| 5) | annab vastavalt kohalikele eeskirjadele teed muudele sõidukitele; |
| --- | --- |

5)

annab vastavalt kohalikele eeskirjadele teed muudele sõidukitele;

| 6) | annab hädaolukorrale reageerivatele päästesõidukitele alati eesõiguse. |
| --- | --- |

6)

annab hädaolukorrale reageerivatele päästesõidukitele alati eesõiguse.

| h) | Liiklusalal ja muudel käitamisaladel oleva sõiduki juht:






  1) | käitab sõidukit vastavalt ettenähtud kiiruspiirangutele ja sõidumarsruutidele; |
| --- | --- | --- |

h)

Liiklusalal ja muudel käitamisaladel oleva sõiduki juht:

1)

käitab sõidukit vastavalt ettenähtud kiiruspiirangutele ja sõidumarsruutidele;

| 2) | ei tegele juhtimise ajal segava ja tähelepanu kõrvale juhtiva tegevusega; |
| --- | --- |

2)

ei tegele juhtimise ajal segava ja tähelepanu kõrvale juhtiva tegevusega;

| 3) | järgib lennuvälja käsiraamatus olevaid sidepidamisnõudeid ja käitamisprotseduure. |
| --- | --- |

3)

järgib lennuvälja käsiraamatus olevaid sidepidamisnõudeid ja käitamisprotseduure.

| i) | Teist sõidukit saatva sõiduki juht tagab, et saadetava sõiduki juht käitab sõidukit vastavalt antud juhistele. |
| --- | --- |

i)

Teist sõidukit saatva sõiduki juht tagab, et saadetava sõiduki juht käitab sõidukit vastavalt antud juhistele.

| j) | Sõidukijuht pargib sõiduki üksnes lennuvälja käitaja määratud alale. |
| --- | --- |

j)

Sõidukijuht pargib sõiduki üksnes lennuvälja käitaja määratud alale.

| k) | Lennuvälja käitaja kehtestab menetlused ja rakendab neid, tagamaks et liiklusalal ja muudel käitamisaladel töötavad sõidukijuhid järgivad punkte a–j. |
| --- | --- |

k)

Lennuvälja käitaja kehtestab menetlused ja rakendab neid, tagamaks et liiklusalal ja muudel käitamisaladel töötavad sõidukijuhid järgivad punkte a–j.

ADR.OPS.B.028. Õhusõiduki pukseerimine

ADR.OPS.B.028. Õhusõiduki pukseerimine

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

| a) | kehtestab õhusõiduki manööverdamise protseduurid ja määrab ohutuse tagamiseks marsruudid, mida kasutatakse õhusõiduki pukseerimisel liiklusalal; |
| --- | --- |

a)

kehtestab õhusõiduki manööverdamise protseduurid ja määrab ohutuse tagamiseks marsruudid, mida kasutatakse õhusõiduki pukseerimisel liiklusalal;

| b) | tagab pukseerimistoimingute ajal piisava ja asjakohase juhendamise; |
| --- | --- |

b)

tagab pukseerimistoimingute ajal piisava ja asjakohase juhendamise;

| c) | tagab, et pukseeritaval õhusõidukil on pukseerimistoimingute ajal lülitatud sisse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (*2) lisa punkti SERA.3215 sätete kohased tuled; |
| --- | --- |

c)

tagab, et pukseeritaval õhusõidukil on pukseerimistoimingute ajal lülitatud sisse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (*2) lisa punkti SERA.3215 sätete kohased tuled;

*2

| d) | kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada piisav side ja kooskõlastatus pukseerimistoimingut tegeva organisatsiooni, perrooniteenuseid osutava üksuse ja lennuliiklusteeninduse üksuse vahel, nagu on pukseerimistoimingu puhul asjakohane; |
| --- | --- |

d)

kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada piisav side ja kooskõlastatus pukseerimistoimingut tegeva organisatsiooni, perrooniteenuseid osutava üksuse ja lennuliiklusteeninduse üksuse vahel, nagu on pukseerimistoimingu puhul asjakohane;

| e) | kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada pukseerimistoimingute ohutus ebasoodsates ilmastikutingimustes, sealhulgas neid toiminguid piirates või mitte lubades. |
| --- | --- |

e)

kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada pukseerimistoimingute ohutus ebasoodsates ilmastikutingimustes, sealhulgas neid toiminguid piirates või mitte lubades.

ADR.OPS.B.029. Keeleoskus

ADR.OPS.B.029. Keeleoskus

| a) | Isik, kellelt nõutakse keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.024, tõendab oma keeleoskust vähemalt töötasemel nii standardväljendite kui ka tavakeele kasutamisel kooskõlas alapunktiga b:






  1) | inglise keeles ning |
| --- | --- | --- |

a)

Isik, kellelt nõutakse keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.024, tõendab oma keeleoskust vähemalt töötasemel nii standardväljendite kui ka tavakeele kasutamisel kooskõlas alapunktiga b:

1)

inglise keeles ning

| 2) | mis tahes muus keeles või muudes keeltes, mida kasutatakse lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega peetavas raadiosides. |
| --- | --- |

2)

mis tahes muus keeles või muudes keeltes, mida kasutatakse lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega peetavas raadiosides.

| b) | Taotleja peab tõendama oskust:






  1) | tulemuslikult suhelda ainult hääle abil ja vahetult vesteldes; |
| --- | --- | --- |

b)

Taotleja peab tõendama oskust:

1)

tulemuslikult suhelda ainult hääle abil ja vahetult vesteldes;

| 2) | suhelda täpselt ja selgelt üldistel ja tööga seotud teemadel; |
| --- | --- |

2)

suhelda täpselt ja selgelt üldistel ja tööga seotud teemadel;

| 3) | kasutada üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; |
| --- | --- |

3)

kasutada üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;

| 4) | tulla edukalt toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus; |
| --- | --- |

4)

tulla edukalt toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus;

| 5) | kasutada lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või hääldusviisi. |
| --- | --- |

5)

kasutada lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või hääldusviisi.

| c) | Keeleoskust tõendatakse seda hinnanud organisatsiooni väljastatud tunnistusega, millel osutatakse keel või keeled, oskustase või -tasemed ning hindamise kuupäev. |
| --- | --- |

c)

Keeleoskust tõendatakse seda hinnanud organisatsiooni väljastatud tunnistusega, millel osutatakse keel või keeled, oskustase või -tasemed ning hindamise kuupäev.

| d) | Välja arvatud isikud, kes on tõendanud keeleoskust eksperditasemel, hinnatakse keeleoskust uuesti iga:






  1) | nelja aasta tagant, kui tõendatud tase on töötase; |
| --- | --- | --- |

d)

Välja arvatud isikud, kes on tõendanud keeleoskust eksperditasemel, hinnatakse keeleoskust uuesti iga:

1)

nelja aasta tagant, kui tõendatud tase on töötase;

| 2) | kuue aasta tagant, kui tõendatud tase on edasijõudnute tase. |
| --- | --- |

2)

kuue aasta tagant, kui tõendatud tase on edasijõudnute tase.

| e) | Keeleoskust tõendatakse hindamismeetodi abil, mis sisaldab järgmist:






  1) | hindamisprotsess; |
| --- | --- | --- |

e)

Keeleoskust tõendatakse hindamismeetodi abil, mis sisaldab järgmist:

1)

hindamisprotsess;

| 2) | keeleoskust hindavate hindajate kvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

2)

keeleoskust hindavate hindajate kvalifikatsioonid;

| 3) | kaebemenetlus. |
| --- | --- |

3)

kaebemenetlus.

| f) | Lennuvälja käitaja võimaldab oma töötajatele nõutava keeleoskuse taseme säilitamiseks otstarbelist keeleõpet. |
| --- | --- |

f)

Lennuvälja käitaja võimaldab oma töötajatele nõutava keeleoskuse taseme säilitamiseks otstarbelist keeleõpet.

| g) | Erandina punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et punktis ADR.OPS.B.024 osutatud töötajad ei pea lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega raadioside pidamiseks oskama inglise keelt. Sellisel juhul korraldab ta ühte või mitut lennuvälja hõlmava ohutushindamise. |
| --- | --- |

g)

Erandina punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et punktis ADR.OPS.B.024 osutatud töötajad ei pea lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega raadioside pidamiseks oskama inglise keelt. Sellisel juhul korraldab ta ühte või mitut lennuvälja hõlmava ohutushindamise.

| h) | Lennuvälja käitaja võib anda loa isikule, kes ei ole tõendanud oma keeleoskust vastavalt alapunktidele a ja b, kuni






  1) | 7. jaanuarini 2026 inglise keele puhul; |
| --- | --- | --- |

h)

Lennuvälja käitaja võib anda loa isikule, kes ei ole tõendanud oma keeleoskust vastavalt alapunktidele a ja b, kuni

1)

7. jaanuarini 2026 inglise keele puhul;

| 2) | 7. jaanuarini 2023 inglise keelest erineva mis tahes muu keele puhul. |
| --- | --- |

2)

7. jaanuarini 2023 inglise keelest erineva mis tahes muu keele puhul.

(*2)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).“;"

*2

| n) | punkt ADR.OPS.B.030 asendatakse järgmisega:


  „ADR.OPS.B.030. Lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteem







  a) | Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal rakendatakse lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi. |
| --- | --- | --- |

n)

punkt ADR.OPS.B.030 asendatakse järgmisega:

„ADR.OPS.B.030. Lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteem

„ADR.OPS.B.030. Lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteem

a)

Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal rakendatakse lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi.

| b) | Maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemi osana hindab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult vajadust kehtestada lennuväljal õhusõidukite ruleerimise standardmarsruudid. Standardmarsruutide ettenägemisel teeb lennuvälja käitaja järgmist:






  1) | tagab, et need oleksid lennuväljaliikluse ja -plaani ning ettenähtud toimingute suhtes asjakohased ja sobivad ning nõuetekohaselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

b)

Maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemi osana hindab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult vajadust kehtestada lennuväljal õhusõidukite ruleerimise standardmarsruudid. Standardmarsruutide ettenägemisel teeb lennuvälja käitaja järgmist:

1)

tagab, et need oleksid lennuväljaliikluse ja -plaani ning ettenähtud toimingute suhtes asjakohased ja sobivad ning nõuetekohaselt määratletud;

| 2) | annab aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks asjakohast teavet. |
| --- | --- |

2)

annab aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks asjakohast teavet.

| c) | Kui maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi käitamiseks nõutakse õhusõidukilt liiklusalal transpondri kasutamist, kooskõlastab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga järgmise:






  1) | asjaomased transpondri kasutamise protseduurid, mida õhusõidukite käitajad peavad järgima; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi käitamiseks nõutakse õhusõidukilt liiklusalal transpondri kasutamist, kooskõlastab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga järgmise:

1)

asjaomased transpondri kasutamise protseduurid, mida õhusõidukite käitajad peavad järgima;

| 2) | asjakohase teabe andmine aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks.“; |
| --- | --- |

2)

asjakohase teabe andmine aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks.“;

| o) | lisatakse punkt ADR.OPS.B.031:


  „ADR.OPS.B.031. Side







  a) | Sõidukid ja lennuliiklusteeninduse üksus peavad sidet vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 14. jaos osutatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- | --- |

o)

lisatakse punkt ADR.OPS.B.031:

„ADR.OPS.B.031. Side

„ADR.OPS.B.031. Side

a)

Sõidukid ja lennuliiklusteeninduse üksus peavad sidet vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 14. jaos osutatud kohaldatavatele nõuetele.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult sideprotseduurid, sealhulgas järgmised:






  1) | sagedused ja keel, mida kasutatakse side pidamiseks lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate sõidukite vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult sideprotseduurid, sealhulgas järgmised:

1)

sagedused ja keel, mida kasutatakse side pidamiseks lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate sõidukite vahel;

| 2) | side lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate jalakäijate vahel; |
| --- | --- |

2)

side lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate jalakäijate vahel;

| 3) | lennuväljaga seotud sellise olulise teabe levitamine raadioside teel, mis võib mõjutada manööverdusalal toimuva tegevuse ohutust; |
| --- | --- |

3)

lennuväljaga seotud sellise olulise teabe levitamine raadioside teel, mis võib mõjutada manööverdusalal toimuva tegevuse ohutust;

| 4) | signaal- ja muud sidevahendid kõigis nähtavustingimustes, mida kasutatakse lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal olevate sõidukite või jalakäijate vahelise raadioside tõrke korral.“; |
| --- | --- |

4)

signaal- ja muud sidevahendid kõigis nähtavustingimustes, mida kasutatakse lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal olevate sõidukite või jalakäijate vahelise raadioside tõrke korral.“;

| p) | lisatakse punkt ADR.OPS.B.033:


  „ADR.OPS.B.033. Jalakäijate liikluse suunamine







  a) | Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et:






  1) | piirata juurdepääs liiklusalale ja muudele käitamisaladele üksnes isikutega, kes peavad oma ülesannete tõttu nendele aladele pääsema; |
| --- | --- | --- | --- |

p)

lisatakse punkt ADR.OPS.B.033:

„ADR.OPS.B.033. Jalakäijate liikluse suunamine

„ADR.OPS.B.033. Jalakäijate liikluse suunamine

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et:

1)

piirata juurdepääs liiklusalale ja muudele käitamisaladele üksnes isikutega, kes peavad oma ülesannete tõttu nendele aladele pääsema;

| 2) | tagada, et need isikud pääsevad sellistele aladele järelevalveta juurde üksnes juhul, kui nad on saanud asjakohast koolitust ja tõendanud oma pädevust; |
| --- | --- |

2)

tagada, et need isikud pääsevad sellistele aladele järelevalveta juurde üksnes juhul, kui nad on saanud asjakohast koolitust ja tõendanud oma pädevust;

| 3) | kontrollida isikute liikumist perroonil ning tagada õhusõidukisse sisenevate või sealt väljuvate või perroonile, perroonilt või üle perrooni liikuvate reisijate puhul järgmine:






  i) | neid saadavad koolitatud ja pädevad töötajad; |
| --- | --- | --- |

3)

kontrollida isikute liikumist perroonil ning tagada õhusõidukisse sisenevate või sealt väljuvate või perroonile, perroonilt või üle perrooni liikuvate reisijate puhul järgmine:

i)

neid saadavad koolitatud ja pädevad töötajad;

| ii) | nad ei sisene seisvatesse õhusõidukitesse ega häiri maapealse teenindusega seotud tegevust; |
| --- | --- |

ii)

nad ei sisene seisvatesse õhusõidukitesse ega häiri maapealse teenindusega seotud tegevust;

| iii) | nad on kaitstud töötavate õhusõidukite, sealhulgas nende mootorite mõjude eest ning ka sõidukitega tehtava või muu tegevuse eest. |
| --- | --- |

iii)

nad on kaitstud töötavate õhusõidukite, sealhulgas nende mootorite mõjude eest ning ka sõidukitega tehtava või muu tegevuse eest.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et tagada järgmine:






  1) | nende töötajate korrakohane ja ohutu sisenemine manööverdusalale, kelle ülesanded hõlmavad sellele alale juurdepääsu ilma sõidukita; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et tagada järgmine:

1)

nende töötajate korrakohane ja ohutu sisenemine manööverdusalale, kelle ülesanded hõlmavad sellele alale juurdepääsu ilma sõidukita;

| 2) | et need töötajad:






  i) | on nõuetekohaselt varustatud, sealhulgas väga nähtava rõivastusega, orienteerumisvahenditega ning vahenditega, mis võimaldavad selliste toimingute ajal kahepoolset sidet lennuliiklusteeninduse üksuse ja lennuvälja käitaja vastava üksuse vahel; |
| --- | --- | --- |

2)

et need töötajad:

i)

on nõuetekohaselt varustatud, sealhulgas väga nähtava rõivastusega, orienteerumisvahenditega ning vahenditega, mis võimaldavad selliste toimingute ajal kahepoolset sidet lennuliiklusteeninduse üksuse ja lennuvälja käitaja vastava üksuse vahel;

| ii) | saavad enne manööverdusalale sisenemist lennuliiklusteeninduse üksuse loa. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba; |
| --- | --- |

ii)

saavad enne manööverdusalale sisenemist lennuliiklusteeninduse üksuse loa. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba;

| iii) | ei sisene manööverdusalale juhul, kui kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid.“; |
| --- | --- |

iii)

ei sisene manööverdusalale juhul, kui kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid.“;

| q) | punkt ADR.OPS.B.035 asendatakse järgmisega:


  „ADR.OPS.B.035. Lennuvälja käitamine talvetingimustes







  a) | Kui lennuvälja tuleb eeldatavalt käitada tingimustes, mille puhul liiklusalale võib koguneda lumi, lobjakas või jää, töötab lennuvälja käitaja välja lumeplaani ja rakendab seda. Lumeplaani osana teeb lennuvälja käitaja järgmist:






  1) | tal on kehtestatud kord materjalide kasutamiseks jää ja härmatise eemaldamiseks või nende tekke vältimiseks või raja pinna haardeteguri parandamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

q)

punkt ADR.OPS.B.035 asendatakse järgmisega:

„ADR.OPS.B.035. Lennuvälja käitamine talvetingimustes

„ADR.OPS.B.035. Lennuvälja käitamine talvetingimustes

a)

Kui lennuvälja tuleb eeldatavalt käitada tingimustes, mille puhul liiklusalale võib koguneda lumi, lobjakas või jää, töötab lennuvälja käitaja välja lumeplaani ja rakendab seda. Lumeplaani osana teeb lennuvälja käitaja järgmist:

1)

tal on kehtestatud kord materjalide kasutamiseks jää ja härmatise eemaldamiseks või nende tekke vältimiseks või raja pinna haardeteguri parandamiseks;

| 2) | tagab teostatavas ulatuses lume, lobjaka või jää eemaldamise kasutatavatelt radadelt ja muudelt liiklusala osadelt, mida kavatsetakse õhusõidukite käitamisel kasutada. |
| --- | --- |

2)

tagab teostatavas ulatuses lume, lobjaka või jää eemaldamise kasutatavatelt radadelt ja muudelt liiklusala osadelt, mida kavatsetakse õhusõidukite käitamisel kasutada.

| b) | Lennuvälja käitaja annab lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks teavet järgmise kohta:






  1) | lume eemaldamise ning lume- ja jäätõrje toimingute vahendite kättesaadavus; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja annab lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks teavet järgmise kohta:

1)

lume eemaldamise ning lume- ja jäätõrje toimingute vahendite kättesaadavus;

| 2) | eritöötlusega talveradade kasutusele heakskiidu andmine, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

2)

eritöötlusega talveradade kasutusele heakskiidu andmine, kui see on kohaldatav;

| 3) | liiklusala pinna töötlemiseks kasutatavate materjalide liik.“; |
| --- | --- |

3)

liiklusala pinna töötlemiseks kasutatavate materjalide liik.“;

| r) | lisatakse punktid ADR.OPS.B.036 ja ADR.OPS.B.037:


  „ADR.OPS.B.036. Käitamistoimingud eritöötlusega talveradadel







  a) | Lennuvälja käitaja võib pädeva asutuse eelneval heakskiidul kehtestada protseduurid lennukite käitamiseks eritöötlusega talveradadel ja neid protseduure kasutada, kui saasteliik on kokkusurutud lumi või jää. Eritöötlusega talveradadele saab määrata esmase koodi RWYCC 4; kui aga RWYCC 4 ei ole töötlusest tulenevalt põhjendatud, kohaldatakse punkti ADR.OPS.B.037 kohast tavaprotseduuri. |
| --- | --- | --- |

r)

lisatakse punktid ADR.OPS.B.036 ja ADR.OPS.B.037:

„ADR.OPS.B.036. Käitamistoimingud eritöötlusega talveradadel

„ADR.OPS.B.036. Käitamistoimingud eritöötlusega talveradadel

a)

Lennuvälja käitaja võib pädeva asutuse eelneval heakskiidul kehtestada protseduurid lennukite käitamiseks eritöötlusega talveradadel ja neid protseduure kasutada, kui saasteliik on kokkusurutud lumi või jää. Eritöötlusega talveradadele saab määrata esmase koodi RWYCC 4; kui aga RWYCC 4 ei ole töötlusest tulenevalt põhjendatud, kohaldatakse punkti ADR.OPS.B.037 kohast tavaprotseduuri.

| b) | Pädevalt asutuselt eelneva loa saamiseks teeb käitaja järgmist:






  1) | kehtestab protseduurid, mis hõlmavad järgmist:






  i) | nende vahendite liik või selle materjali liik, kvaliteet ja kogus või mõlemad, mida kasutatakse raja olukorra parandamiseks, ja nende kasutamise meetod; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Pädevalt asutuselt eelneva loa saamiseks teeb käitaja järgmist:

1)

kehtestab protseduurid, mis hõlmavad järgmist:

i)

nende vahendite liik või selle materjali liik, kvaliteet ja kogus või mõlemad, mida kasutatakse raja olukorra parandamiseks, ja nende kasutamise meetod;

| ii) | meteoroloogilised parameetrid; |
| --- | --- |

ii)

meteoroloogilised parameetrid;

| iii) | lahtiste saasteainete ohjamine; |
| --- | --- |

iii)

lahtiste saasteainete ohjamine;

| iv) | saavutatud tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

iv)

saavutatud tulemuste hindamine;

| 2) | hangib vähemalt ühelt lennuki käitajalt lennukiandmed, mis puudutavad pidurdustõhusust eritöötlusega talverajal; |
| --- | --- |

2)

hangib vähemalt ühelt lennuki käitajalt lennukiandmed, mis puudutavad pidurdustõhusust eritöötlusega talverajal;

| 3) | analüüsib ja töötleb alapunkti 2 kohaselt hangitud andmeid, et lähtuvalt lennuraja tingimustest tõendada koodi RWYCC põhjendatust; |
| --- | --- |

3)

analüüsib ja töötleb alapunkti 2 kohaselt hangitud andmeid, et lähtuvalt lennuraja tingimustest tõendada koodi RWYCC põhjendatust;

| 4) | kehtestab hooldusprogrammi, mis hõlmab nende seadmete ennetavaid hooldustöid ning ka parandustöid, mida kasutatakse järjepideva toimivuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

4)

kehtestab hooldusprogrammi, mis hõlmab nende seadmete ennetavaid hooldustöid ning ka parandustöid, mida kasutatakse järjepideva toimivuse saavutamiseks.

| c) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab programmi protseduuri pideva tulemuslikkuse seiramiseks. Programmis kasutatakse lennukiandmetest saadud pidurdamistõhususe aruandeid, mida võrreldakse teatatud rajaolukorraga. |
| --- | --- |

c)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab programmi protseduuri pideva tulemuslikkuse seiramiseks. Programmis kasutatakse lennukiandmetest saadud pidurdamistõhususe aruandeid, mida võrreldakse teatatud rajaolukorraga.

| d) | Lennuvälja käitaja hindab pärast talvehooaja lõppu talviste käitamiste tulemuslikkust, et selgitada välja vajadus järgmise järele:






  1) | täiendavad koolitusnõuded; |
| --- | --- | --- |

d)

Lennuvälja käitaja hindab pärast talvehooaja lõppu talviste käitamiste tulemuslikkust, et selgitada välja vajadus järgmise järele:

1)

täiendavad koolitusnõuded;

| 2) | protseduuride ajakohastamine; |
| --- | --- |

2)

protseduuride ajakohastamine;

| 3) | täiendavad või teistsugused vahendid ja materjalid. |
| --- | --- |

3)

täiendavad või teistsugused vahendid ja materjalid.

ADR.OPS.B.037. Raja olukorra hindamine ja sellele koodi määramine

ADR.OPS.B.037. Raja olukorra hindamine ja sellele koodi määramine

Kui rajal esinevad punkti ADR.OPS.A.060 alapunktides a–e loetletud saasteained, teeb lennuvälja käitaja järgmist:

| a) | määrab saasteaine liigi ja paksuse ning temperatuuri alusel RWYCC koodi; |
| --- | --- |

a)

määrab saasteaine liigi ja paksuse ning temperatuuri alusel RWYCC koodi;

| b) | inspekteerib rada, kui raja olukord võib olla meteoroloogiliste tingimuste tõttu muutunud, hindab raja olukorda ning määrab uue RWYCC koodi; |
| --- | --- |

b)

inspekteerib rada, kui raja olukord võib olla meteoroloogiliste tingimuste tõttu muutunud, hindab raja olukorda ning määrab uue RWYCC koodi;

| c) | kasutab RWYCC uue hindamise algatamiseks õhust edastatavat eriettekannet.“; |
| --- | --- |

c)

kasutab RWYCC uue hindamise algatamiseks õhust edastatavat eriettekannet.“;

| s) | Punkt ADR.OPS.B.080 asendatakse järgmisega:


  „ADR.OPS.B.080. Sõidukite ja muude liikuvate objektide valgustus ja märgistus







  a) | Lennuvälja käitaja tagab, et lennuvälja liiklusalal olevad sõidukid ja muud liikuvad objektid, välja arvatud õhusõidukid, on






  1) | märgistatud silmatorkavate värvidega või varustatud ekraaniga sobivates kohtades või on neil asjakohase suuruse, ruudulise mustri ja kontrastsete värvidega lipud; |
| --- | --- | --- | --- |

s)

Punkt ADR.OPS.B.080 asendatakse järgmisega:

„ADR.OPS.B.080. Sõidukite ja muude liikuvate objektide valgustus ja märgistus

„ADR.OPS.B.080. Sõidukite ja muude liikuvate objektide valgustus ja märgistus

a)

Lennuvälja käitaja tagab, et lennuvälja liiklusalal olevad sõidukid ja muud liikuvad objektid, välja arvatud õhusõidukid, on

1)

märgistatud silmatorkavate värvidega või varustatud ekraaniga sobivates kohtades või on neil asjakohase suuruse, ruudulise mustri ja kontrastsete värvidega lipud;

| 2) | valgustatud vähem intensiivsete takistustuledega, mille liik ja omadused on nende funktsiooni puhul asjakohased, kui sõidukeid ja lennuvälja kasutatakse öösel või piiratud nähtavuse tingimustes. Sisselülitatavate tulede värv on järgmine:






  i) | hädaolukorra või ohutusega seotud sõidukitel vilkuv sinine; |
| --- | --- | --- |

2)

valgustatud vähem intensiivsete takistustuledega, mille liik ja omadused on nende funktsiooni puhul asjakohased, kui sõidukeid ja lennuvälja kasutatakse öösel või piiratud nähtavuse tingimustes. Sisselülitatavate tulede värv on järgmine:

i)

hädaolukorra või ohutusega seotud sõidukitel vilkuv sinine;

| ii) | muudel sõidukitel, sealhulgas saateautodel, vilkuv kollane; |
| --- | --- |

ii)

muudel sõidukitel, sealhulgas saateautodel, vilkuv kollane;

| iii) | piiratud liikuvusega objektidel püsivalt põlev punane. |
| --- | --- |

iii)

piiratud liikuvusega objektidel püsivalt põlev punane.

| b) | Lennuvälja käitaja võib punkti a alt välja jätta õhusõidukeid teenindavad vahendid ja sõidukid, mida kasutatakse üksnes perroonidel.“; |
| --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja võib punkti a alt välja jätta õhusõidukeid teenindavad vahendid ja sõidukid, mida kasutatakse üksnes perroonidel.“;

| t) | punkt ADR.OPS.C.005 asendatakse järgmisega:


  „ADR.OPS.C.005. Hooldus – üldküsimused







  a) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab asjakohasel juhul ennetavat hooldust hõlmava hooldusprogrammi, et hoida lennuvälja käitamiseks vajalikud lennuvälja rajatised, süsteemid ja vahendid seisundis, mis ei häiri lennundustegevuse ohutust, korrapärasust ega tõhusust. Hooldusprogrammi väljatöötamisel ja rakendamisel võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid. |
| --- | --- | --- |

t)

punkt ADR.OPS.C.005 asendatakse järgmisega:

„ADR.OPS.C.005. Hooldus – üldküsimused

„ADR.OPS.C.005. Hooldus – üldküsimused

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab asjakohasel juhul ennetavat hooldust hõlmava hooldusprogrammi, et hoida lennuvälja käitamiseks vajalikud lennuvälja rajatised, süsteemid ja vahendid seisundis, mis ei häiri lennundustegevuse ohutust, korrapärasust ega tõhusust. Hooldusprogrammi väljatöötamisel ja rakendamisel võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid.

| b) | Lennuvälja käitaja tagab, et hooldusprogrammi tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid.“; |
| --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja tagab, et hooldusprogrammi tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid.“;

| u) | lisatakse punkt ADR.OPS.C.007:


  „ADR.OPS.C.007. Sõidukite hooldus







  a) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | kehtestab ja rakendab pääste- ja tuletõrjesõidukite hooldusprogrammi, mis hõlmab ennetavat hooldust ning milles võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid, et tagada sõidukite kogu kasutusaja jooksul sõidukite ja nende varustuse tõhusus ning vastavus kindlaksmääratud reageerimisajale; |
| --- | --- | --- | --- |

u)

lisatakse punkt ADR.OPS.C.007:

„ADR.OPS.C.007. Sõidukite hooldus

„ADR.OPS.C.007. Sõidukite hooldus

a)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

kehtestab ja rakendab pääste- ja tuletõrjesõidukite hooldusprogrammi, mis hõlmab ennetavat hooldust ning milles võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid, et tagada sõidukite kogu kasutusaja jooksul sõidukite ja nende varustuse tõhusus ning vastavus kindlaksmääratud reageerimisajale;

| 2) | tagab hooldusprogrammi rakendamise oma muude sõidukite puhul, mis töötavad liiklusalal või muudel käitamisaladel. |
| --- | --- |

2)

tagab hooldusprogrammi rakendamise oma muude sõidukite puhul, mis töötavad liiklusalal või muudel käitamisaladel.

| b) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | kehtestab protseduurid punktis a osutatud hooldusprogrammi rakendamise toetuseks; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

kehtestab protseduurid punktis a osutatud hooldusprogrammi rakendamise toetuseks;

| 2) | tagab, et selle tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid ja seadmed; |
| --- | --- |

2)

tagab, et selle tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid ja seadmed;

| 3) | säilitab iga sõiduki kohta hooldusdokumendid. |
| --- | --- |

3)

säilitab iga sõiduki kohta hooldusdokumendid.

| c) | Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid:






  1) | hooldavad liiklusalal või muudel käitamisaladel töötavaid sõidukeid vastavalt kehtestatud hooldusprogrammile, sealhulgas teevad ennetavat hooldust; |
| --- | --- | --- |

c)

Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid:

1)

hooldavad liiklusalal või muudel käitamisaladel töötavaid sõidukeid vastavalt kehtestatud hooldusprogrammile, sealhulgas teevad ennetavat hooldust;

| 2) | säilitavad hooldusdokumente. |
| --- | --- |

2)

säilitavad hooldusdokumente.

| d) | Lennuvälja käitaja tagab, et käitamisel ei kasutata kõlbmatuid sõidukeid.“; |
| --- | --- |

d)

Lennuvälja käitaja tagab, et käitamisel ei kasutata kõlbmatuid sõidukeid.“;

| v) | punktid ADR.OPS.C.010 ja ADR.OPS.C.015 asendatakse järgmistega:


  „ADR.OPS.C.010. Kattematerjalide, muu pinnakatte ja äravooluga seotud hooldustööd







  a) | Lennuvälja ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi osana kontrollib lennuvälja käitaja kogu liiklusala pinda, sealhulgas kattematerjale (rajad, ruleerimisteed ja perroonid), piirnevaid alasid ja äravoolu, ning hindab regulaarselt nende olukorda. |
| --- | --- | --- |

v)

punktid ADR.OPS.C.010 ja ADR.OPS.C.015 asendatakse järgmistega:

„ADR.OPS.C.010. Kattematerjalide, muu pinnakatte ja äravooluga seotud hooldustööd

„ADR.OPS.C.010. Kattematerjalide, muu pinnakatte ja äravooluga seotud hooldustööd

a)

Lennuvälja ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi osana kontrollib lennuvälja käitaja kogu liiklusala pinda, sealhulgas kattematerjale (rajad, ruleerimisteed ja perroonid), piirnevaid alasid ja äravoolu, ning hindab regulaarselt nende olukorda.

| b) | Lennuvälja käitaja teeb järgmist:






  1) | hooldab kogu liiklusala pinda, et vältida ja kõrvaldada võõrkehade tekitatud prügi, mis võiks kahjustada õhusõidukeid või nende süsteemide käitamist; |
| --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja teeb järgmist:

1)

hooldab kogu liiklusala pinda, et vältida ja kõrvaldada võõrkehade tekitatud prügi, mis võiks kahjustada õhusõidukeid või nende süsteemide käitamist;

| 2) | hooldab radade, ruleerimisteede ja perroonide pinda, et vältida ohtlike kahjustuste tekkimist; |
| --- | --- |

2)

hooldab radade, ruleerimisteede ja perroonide pinda, et vältida ohtlike kahjustuste tekkimist;

| 3) | hoiab rada seisundis, millega on tagatud miinimumstandardile vastavad või seda ületavad pinna haardetegurid; |
| --- | --- |

3)

hoiab rada seisundis, millega on tagatud miinimumstandardile vastavad või seda ületavad pinna haardetegurid;

| 4) | kontrollib hoolduseesmärkidel korrapäraselt pinna haardetegureid ja dokumenteerib need. Selliste kontrollide sagedus peab olema raja pinna haardeteguri muutumise tendentsi kindlaksmääramiseks piisav; |
| --- | --- |

4)

kontrollib hoolduseesmärkidel korrapäraselt pinna haardetegureid ja dokumenteerib need. Selliste kontrollide sagedus peab olema raja pinna haardeteguri muutumise tendentsi kindlaksmääramiseks piisav;

| 5) | võtab korrigeerivaid hooldusmeetmeid, et ennetada raja pinna haardeteguri langemist allapoole miinimumstandardit kas kogu raja ulatuses või selle osal, kui see ei ole saastunud. |
| --- | --- |

5)

võtab korrigeerivaid hooldusmeetmeid, et ennetada raja pinna haardeteguri langemist allapoole miinimumstandardit kas kogu raja ulatuses või selle osal, kui see ei ole saastunud.

ADR.OPS.C.015. Visuaalsete vahendite ja elektrisüsteemide hooldus

ADR.OPS.C.015. Visuaalsete vahendite ja elektrisüsteemide hooldus

| a) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada elektrisüsteemide toimivus ning elektritoite saadavus kõigile vajalikele lennuväljarajatistele viisil, millega on tagatud lennundustegevuse ohutus, korrapärasus ja tõhusus. |
| --- | --- |

a)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada elektrisüsteemide toimivus ning elektritoite saadavus kõigile vajalikele lennuväljarajatistele viisil, millega on tagatud lennundustegevuse ohutus, korrapärasus ja tõhusus.

| b) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute tulede ja valgustussüsteemide toimivus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine järgmiselt:






  1) | II või III kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida II või III kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib vähemalt järgmine:






  i) | igal järgmisel elemendil toimib vähemalt 95 % tuledest:






  A) | II või III kategooria täppislähenemise valgustussüsteem, sisemised 450 m; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute tulede ja valgustussüsteemide toimivus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine järgmiselt:

1)

II või III kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida II või III kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib vähemalt järgmine:

i)

igal järgmisel elemendil toimib vähemalt 95 % tuledest:

A)

II või III kategooria täppislähenemise valgustussüsteem, sisemised 450 m;

| B) | raja telgjoone tuled; |
| --- | --- |

B)

raja telgjoone tuled;

| C) | raja lävetuled; |
| --- | --- |

C)

raja lävetuled;

| D) | raja ääretuled; |
| --- | --- |

D)

raja ääretuled;

| ii) | puuteala tulede puhul toimib vähemalt 90 % tuledest: |
| --- | --- |

ii)

puuteala tulede puhul toimib vähemalt 90 % tuledest:

| iii) | lähenemistulede süsteemis toimib 450 meetrist edasi vähemalt 85 % tuledest: |
| --- | --- |

iii)

lähenemistulede süsteemis toimib 450 meetrist edasi vähemalt 85 % tuledest:

| iv) | raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest. |
| --- | --- |

iv)

raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest.

| 2) | Tuled, mis võivad punkti 1 kohaselt mitte toimida, ei muuda valgustussüsteemi põhimustrit. |
| --- | --- |

2)

Tuled, mis võivad punkti 1 kohaselt mitte toimida, ei muuda valgustussüsteemi põhimustrit.

| 3) | Mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud horisonttulede või tuledest ristjoone korral, kus võidakse lubada kaht mittetoimivat tuld kõrvuti. |
| --- | --- |

3)

Mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud horisonttulede või tuledest ristjoone korral, kus võidakse lubada kaht mittetoimivat tuld kõrvuti.

| 4) | Raja ootekohal olevate stopptulede puhul, mida kasutatakse koos alla 550 m rajanähtavuse tingimustes käitamiseks ettenähtud rajaga, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärgid järgmised:






  i) | mittetoimivaid tulesid ei tohi olla enam kuni kaks; |
| --- | --- | --- |

4)

Raja ootekohal olevate stopptulede puhul, mida kasutatakse koos alla 550 m rajanähtavuse tingimustes käitamiseks ettenähtud rajaga, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärgid järgmised:

i)

mittetoimivaid tulesid ei tohi olla enam kuni kaks;

| ii) | kaks mittetoimivat tuld ei ole kõrvuti, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem. |
| --- | --- |

ii)

kaks mittetoimivat tuld ei ole kõrvuti, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem.

| 5) | Kui ruleerimistee on ette nähtud kasutamiseks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et mittetoimivad ei oleks ruleerimistee telgjoone kaks kõrvutist tuld. |
| --- | --- |

5)

Kui ruleerimistee on ette nähtud kasutamiseks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et mittetoimivad ei oleks ruleerimistee telgjoone kaks kõrvutist tuld.

| 6) | I kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida I kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib järgmine:






  i) | igal järgmisel juhul toimib vähemalt 85 % tuledest:






  A) | I kategooria täppislähenemise tuledesüsteem; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

I kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida I kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib järgmine:

i)

igal järgmisel juhul toimib vähemalt 85 % tuledest:

A)

I kategooria täppislähenemise tuledesüsteem;

| B) | raja lävetuled; |
| --- | --- |

B)

raja lävetuled;

| C) | raja ääretuled; |
| --- | --- |

C)

raja ääretuled;

| D) | raja lõputuled; |
| --- | --- |

D)

raja lõputuled;

| ii) | mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem. |
| --- | --- |

ii)

mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem.

| 7) | Kui rada on ette nähtud stardiks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning et igal juhul kehtiks järgmine:






  i) | vähemalt:






  A) | 95 % raja telgjoone tuledest (kui need on olemas) ja raja ääretuledest on toimivad; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Kui rada on ette nähtud stardiks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning et igal juhul kehtiks järgmine:

i)

vähemalt:

A)

95 % raja telgjoone tuledest (kui need on olemas) ja raja ääretuledest on toimivad;

| B) | raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest: |
| --- | --- |

B)

raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest:

| ii) | mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud. |
| --- | --- |

ii)

mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud.

| 8) | Kui rada on ette nähtud stardiks 550 m või sellest suurema rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning igal juhul kehtiks järgmine:






  i) | raja lõputulede puhul toimib vähemalt 85 % tuledest; |
| --- | --- | --- |

8)

Kui rada on ette nähtud stardiks 550 m või sellest suurema rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning igal juhul kehtiks järgmine:

i)

raja lõputulede puhul toimib vähemalt 85 % tuledest;

| ii) | mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud. |
| --- | --- |

ii)

mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud.

| 9) | Kui rada on varustatud visuaallähenemise glissaadi indikaatorsüsteemidega, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida kõik üksused toimingute mis tahes ajal toimivana. Üksust käsitatakse mittetoimivana, kui mittetoimivate tulede arv on selline, et üksus ei võimalda õhusõidukile ettenähtud juhendamist. |
| --- | --- |

9)

Kui rada on varustatud visuaallähenemise glissaadi indikaatorsüsteemidega, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida kõik üksused toimingute mis tahes ajal toimivana. Üksust käsitatakse mittetoimivana, kui mittetoimivate tulede arv on selline, et üksus ei võimalda õhusõidukile ettenähtud juhendamist.

| c) | Alapunkti b kohaldamisel käsitatakse tuld mittetoimivana, kui:






  1) | kaugtulede keskmine intensiivsus on alla 50 % ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtusest. Kui valgustusüksuse arvutuslik kaugtulede keskmine intensiivsus ületab ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtust, seondub see 50 % kõnealuse arvutusliku väärtusega; |
| --- | --- | --- |

c)

Alapunkti b kohaldamisel käsitatakse tuld mittetoimivana, kui:

1)

kaugtulede keskmine intensiivsus on alla 50 % ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtusest. Kui valgustusüksuse arvutuslik kaugtulede keskmine intensiivsus ületab ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtust, seondub see 50 % kõnealuse arvutusliku väärtusega;

| 2) | tulega seotud filter on puudu või kadunud või tuli ei anna õiget värvi valgusvihku. |
| --- | --- |

2)

tulega seotud filter on puudu või kadunud või tuli ei anna õiget värvi valgusvihku.

| d) | Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldustööde ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute märgistus- ja märgisüsteemide toimivus ja usaldusväärsus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine. |
| --- | --- |

d)

Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldustööde ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute märgistus- ja märgisüsteemide toimivus ja usaldusväärsus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine.

| e) | Kui lennuväljal kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid, ei tehta lennuvälja elektrisüsteemide läheduses ehitus- või hooldustöid. |
| --- | --- |

e)

Kui lennuväljal kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid, ei tehta lennuvälja elektrisüsteemide läheduses ehitus- või hooldustöid.

| f) | Lennuvälja käitaja tagab, et






  1) | alapunktides a, b ja d osutatud ennetavate hooldustööde programmid hõlmavad iga süsteemi üksikute elementide ja süsteemi enese asjakohaseid inspekteerimisi ja kontrollimisi, mis tehakse vastavalt kehtestatud menetlustele ning ettenähtud toimingu ja süsteemi puhul asjakohaste kindlaksmääratud ajavahemike järel; |
| --- | --- | --- |

f)

Lennuvälja käitaja tagab, et

1)

alapunktides a, b ja d osutatud ennetavate hooldustööde programmid hõlmavad iga süsteemi üksikute elementide ja süsteemi enese asjakohaseid inspekteerimisi ja kontrollimisi, mis tehakse vastavalt kehtestatud menetlustele ning ettenähtud toimingu ja süsteemi puhul asjakohaste kindlaksmääratud ajavahemike järel;

| 2) | mis tahes tuvastatud defekti kõrvaldamiseks võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

2)

mis tahes tuvastatud defekti kõrvaldamiseks võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid.

| g) | Lennuvälja käitaja säilitab andmed asjaomase hooldustegevuse kohta.“ |
| --- | --- |

g)

Lennuvälja käitaja säilitab andmed asjaomase hooldustegevuse kohta.“

---

(*1)  Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).“;

*1

(*2)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).“;“

*2

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2149,

9. detsember 2020,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, et lisada liidu asutuste nimekirja Itaalia ja võtta arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist liidust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, (1) eriti selle artiklit 17, artikli 19 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väljaastumislepingus (2) on sätestatud kord, mille alusel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik („Ühendkuningriik“) astub välja liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest („Euratom“). |
| --- | --- |

(1)

Väljaastumislepingus (2) on sätestatud kord, mille alusel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik („Ühendkuningriik“) astub välja liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest („Euratom“).

| (2) | Väljaastumislepingu neljandas osas sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, mil lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu neljandas osas sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, mil lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

| (3) | Vastavalt väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga määruse (EÜ) nr 2368/2002 sätteid. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli hakatakse kohaldama üleminekuperioodi lõppedes. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga määruse (EÜ) nr 2368/2002 sätteid. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli hakatakse kohaldama üleminekuperioodi lõppedes.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas on loetletud Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osalised ja nende nõuetekohaselt nimetatud pädevad asutused. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas on loetletud Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osalised ja nende nõuetekohaselt nimetatud pädevad asutused.

| (5) | Delhis 2019. aasta novembris toimunud plenaaristungil võtsid Kimberley protsessi osalised vastu haldusotsuse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemise kohta Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga. Selle otsusega tunnistatakse Ühendkuningriik Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks, kuid alles alates kuupäevast, mil lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Ühendkuningriik tuleks lisada määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas esitatud Kimberley protsessi osaliste nimekirja. |
| --- | --- |

(5)

Delhis 2019. aasta novembris toimunud plenaaristungil võtsid Kimberley protsessi osalised vastu haldusotsuse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemise kohta Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga. Selle otsusega tunnistatakse Ühendkuningriik Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks, kuid alles alates kuupäevast, mil lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Ühendkuningriik tuleks lisada määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas esitatud Kimberley protsessi osaliste nimekirja.

| (6) | Lisaks tuleb ajakohastada määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas esitatud mitme Kimberley protsessis osaleja pädeva asutuse aadress. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tuleb ajakohastada määruse (EÜ) nr 2368/2002 II lisas esitatud mitme Kimberley protsessis osaleja pädeva asutuse aadress.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 19 on sätestatud, et komisjon peab määruse III lisas esitatud liidu asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 19 on sätestatud, et komisjon peab määruse III lisas esitatud liidu asutuste nimekirja.

| (8) | Pärast seda, kui Itaalia oli esitanud määruse (EÜ) nr 2368/2002 artikli 19 kohase taotluse nimetada liidu asutus, kohtus komisjon Itaalia poolt nimetatud liidu asutusega, et kontrollida viimase valmisolekut asuda täitma määruses (EÜ) nr 2368/2002 osutatud ülesandeid. Itaalia poolt nimetatud liidu asutuses tehtud ettevalmistused ja kavandatud menetlused viitavad, et asutus on suuteline täitma usaldusväärselt, õigeaegselt, tõhusalt ja nõuetekohaselt määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V peatükis sätestatud ülesandeid. Seepärast tuleks Itaalia asjaomane asutus lisada määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisas esitatud liidu asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

(8)

Pärast seda, kui Itaalia oli esitanud määruse (EÜ) nr 2368/2002 artikli 19 kohase taotluse nimetada liidu asutus, kohtus komisjon Itaalia poolt nimetatud liidu asutusega, et kontrollida viimase valmisolekut asuda täitma määruses (EÜ) nr 2368/2002 osutatud ülesandeid. Itaalia poolt nimetatud liidu asutuses tehtud ettevalmistused ja kavandatud menetlused viitavad, et asutus on suuteline täitma usaldusväärselt, õigeaegselt, tõhusalt ja nõuetekohaselt määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V peatükis sätestatud ülesandeid. Seepärast tuleks Itaalia asjaomane asutus lisada määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisas esitatud liidu asutuste nimekirja.

| (9) | Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja Euratomist tuleks liidu asutus Ühendkuningriigis määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisas esitatud liidu asutuste nimekirjast välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja Euratomist tuleks liidu asutus Ühendkuningriigis määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisas esitatud liidu asutuste nimekirjast välja jätta.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2368/2002 artikli 17 lõikele 4 kannab komisjon V lisa nimekirja kõik organisatsioonid, mis vastavad artikli 17 nõuetele. Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja Euratomist tuleks The London Diamond Bourse and Club välja jätta määruse (EÜ) nr 2368/2002 V lisas esitatud nimekirjast, milles on loetletud teemantidega tegelevad organisatsioonid, kes rakendavad tagatiste ja tööstuse iseregulatsiooni süsteemi. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2368/2002 artikli 17 lõikele 4 kannab komisjon V lisa nimekirja kõik organisatsioonid, mis vastavad artikli 17 nõuetele. Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja Euratomist tuleks The London Diamond Bourse and Club välja jätta määruse (EÜ) nr 2368/2002 V lisas esitatud nimekirjast, milles on loetletud teemantidega tegelevad organisatsioonid, kes rakendavad tagatiste ja tööstuse iseregulatsiooni süsteemi.

| (11) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V lisa vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 osutatud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 osutatud komitee arvamusega.

| (13) | Selleks et liit saaks Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi Ühendkuningriigi suhtes rakendada võimalikult peatselt, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(13)

Selleks et liit saaks Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi Ühendkuningriigi suhtes rakendada võimalikult peatselt, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2368/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga. |
| --- | --- |

1)

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

| 2) | III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

| 3) | V lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

V lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

Josep BORRELL FONTELLES

asepresident

---

(1)  
  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28.

1

(2)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT L 29, 31.1.2020, lk 7).

2

---

I LISA

„II LISA

Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliste ja nende nõuetekohaselt nimetatud pädevate asutuste nimekiri, millele on viidatud artiklites 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 ja 20

ANGOLA

| Ministry of Mineral Resources and Petroleum and Gas |
| --- |
| Av. 4 de Fevereiro no 105 |
| 1279 Luanda |
| Angola |

Ministry of Mineral Resources and Petroleum and Gas

Av. 4 de Fevereiro no 105

1279 Luanda

Angola

Ekspordiasutus:

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| Largo 4 de Fevereiro #3 |
| Edifício Palacio de vidro |
| 1242 Luanda |
| Angola |

Ministry of Industry and Trade

Largo 4 de Fevereiro #3

Edifício Palacio de vidro

1242 Luanda

Angola

ARMEENIA

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Economy |
| M. Mkrtchyan 5 |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Economy

M. Mkrtchyan 5

Yerevan

Armenia

AUSTRAALIA

| Department of Foreign Affairs and Trade |
| --- |
| Investment and Business Engagement Division |
| R.G. Casey Building |
| John McEwen Crescent |
| Barton ACT 0221 |
| Australia |

Department of Foreign Affairs and Trade

Investment and Business Engagement Division

R.G. Casey Building

John McEwen Crescent

Barton ACT 0221

Australia

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Department of Home Affairs |
| --- |
| Customs and Border Revenue Branch |
| Australian Border Force |
| 5 Constitution Ave |
| Canberra City 2600 |
| Australia |
| Department of Industry, Science, Energy and Resources |
| GPO Box 2013 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Department of Home Affairs

Customs and Border Revenue Branch

Australian Border Force

5 Constitution Ave

Canberra City 2600

Australia

Department of Industry, Science, Energy and Resources

GPO Box 2013

Canberra ACT 2601

Australia

BANGLADESH

| Export Promotion Bureau |
| --- |
| TCB Bhaban |
| 1, Karwan Bazaar |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Export Promotion Bureau

TCB Bhaban

1, Karwan Bazaar

Dhaka

Bangladesh

VALGEVENE

| Ministry of Finance |
| --- |
| Department for Precious Metals and Precious Stones |
| Sovetskaja Str, 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Ministry of Finance

Department for Precious Metals and Precious Stones

Sovetskaja Str, 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSWANA

| Ministry of Minerals, Green Technology and Energy Security (MMGE) |
| --- |
| Fairgrounds Office Park, Plot No. 50676 Block C |
| P/Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Green Technology and Energy Security (MMGE)

Fairgrounds Office Park, Plot No. 50676 Block C

P/Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRASIILIA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios, Bloco‘U’, 4o andar |
| 70065, 900 Brasilia, DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios, Bloco‘U’, 4o andar

70065, 900 Brasilia, DF

Brazil

KAMBODŽA

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Lot 19–61, MOC Road (113 Road), Phum Teuk Thla, Sangkat Teuk Thla |
| Khan Sen Sok, Phnom Penh |
| Cambodia |

Ministry of Commerce

Lot 19–61, MOC Road (113 Road), Phum Teuk Thla, Sangkat Teuk Thla

Khan Sen Sok, Phnom Penh

Cambodia

KAMERUN

| National Permanent Secretariat for the Kimberley Process |
| --- |
| Ministry of Mines, Industry and Technological Development |
| Intek Building, 6th floor, |
| Navik Street |
| BP 35601 Yaounde |
| Cameroon |

National Permanent Secretariat for the Kimberley Process

Ministry of Mines, Industry and Technological Development

Intek Building, 6th floor,

Navik Street

BP 35601 Yaounde

Cameroon

KANADA

| Rahvusvaheline: |
| --- |
| Global Affairs Canada Natural Resources and Governance Division (MES) 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Rahvusvaheline:

Global Affairs Canada Natural Resources and Governance Division (MES) 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

Üldinfo: Natural Resources Canada:

| Kimberley Process Office |
| --- |
| Lands and Minerals Sector Natural Resources Canada (NRCan) |
| 580 Booth Street, 10th floor |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Kimberley Process Office

Lands and Minerals Sector Natural Resources Canada (NRCan)

580 Booth Street, 10th floor

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

KESK-AAFRIKA VABARIIK

| Secrétariat permanent du processus de Kimberley |
| --- |
| BP: 26 Bangui |
| Central African Republic |

Secrétariat permanent du processus de Kimberley

BP: 26 Bangui

Central African Republic

HIINA RAHVAVABARIIK

| Department of Duty Collection |
| --- |
| General Administration of China Customs (GACC) |
| No 6 Jianguomen Nie Rev. |
| Dongcheng District, Beijing 100730 |
| People’s Republic of China |

Department of Duty Collection

General Administration of China Customs (GACC)

No 6 Jianguomen Nie Rev.

Dongcheng District, Beijing 100730

People’s Republic of China

HIINA RAHVAVABARIIGI HONGKONGI ERIHALDUSPIIRKOND

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hongkong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hongkong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hongkong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hongkong

China

HIINA RAHVAVABARIIGI MACAU ERIHALDUSPIIRKOND

| Macao Economic Bureau |
| --- |
| Government of the Macao Special Administrative Region |
| Rua Dr Pedro José Lobo, no. 1–3, 25th Floor |
| Macao |

Macao Economic Bureau

Government of the Macao Special Administrative Region

Rua Dr Pedro José Lobo, no. 1–3, 25th Floor

Macao

KONGO Demokraatlik Vabariik

| Centre d’Expertise, d’Evaluation et de Certification des Substances Minérales Précieuses et Semi-précieuses (CEEC) |
| --- |
| 3989, av des cliniques |
| Kinshasa/Gombe |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Expertise, d’Evaluation et de Certification des Substances Minérales Précieuses et Semi-précieuses (CEEC)

3989, av des cliniques

Kinshasa/Gombe

Democratic Republic of Congo

KONGO Vabariik

| Bureau d’Expertise, d’Evaluation et de Certification des Substances Minérales Précieuses (BEEC) |
| --- |
| BP 2787 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d’Expertise, d’Evaluation et de Certification des Substances Minérales Précieuses (BEEC)

BP 2787

Brazzaville

Republic of Congo

CÔTE D’IVOIRE

| Ministère de l’Industrie et des Mines |
| --- |
| Secrétariat Permanent de la Représentation en Côte d’Ivoire du Processus de Kimberley (SPRPK-CI) |
| Abidjan-Plateau, Immeuble les Harmonies II |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministère de l’Industrie et des Mines

Secrétariat Permanent de la Représentation en Côte d’Ivoire du Processus de Kimberley (SPRPK-CI)

Abidjan-Plateau, Immeuble les Harmonies II

Abidjan

Côte d’Ivoire

ESWATINI

| Office for the Commissioner of Mines |
| --- |
| Minerals and Mines Departments, Third Floor Lilunga Building (West Wing), |
| Somhlolo Road, |
| Mbabane |
| Eswatini |

Office for the Commissioner of Mines

Minerals and Mines Departments, Third Floor Lilunga Building (West Wing),

Somhlolo Road,

Mbabane

Eswatini

EUROOPA LIIT

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments |
| Office EEAS 03/330 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments

Office EEAS 03/330

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

GABON

| Centre Permanent du Processus de Kimberley (CPPK) |
| --- |
| Ministry of Equipment, Infrastructure, and Mines |
| Immeuble de la Geologie, 261 rue Germain Mba |
| B.P. 284/576 |
| Libreville |
| Gabon |

Centre Permanent du Processus de Kimberley (CPPK)

Ministry of Equipment, Infrastructure, and Mines

Immeuble de la Geologie, 261 rue Germain Mba

B.P. 284/576

Libreville

Gabon

GHANA

| Ministry of Lands and Natural Resources Accra P.O. |
| --- |
| Box M 212 |
| Ghana |

Ministry of Lands and Natural Resources Accra P.O.

Box M 212

Ghana

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Precious Minerals Marketing Company Ltd (PMMC) |
| --- |
| Diamond House |
| PO Box M.108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company Ltd (PMMC)

Diamond House

PO Box M.108

Accra

Ghana

GUINEA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| Boulevard du Commerce – BP 295 |
| Quartier Almamya/Commune de Kaloum |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

Boulevard du Commerce – BP 295

Quartier Almamya/Commune de Kaloum

Conakry

Guinea

GUAJAANA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIA

| Government of India, Ministry of Commerce & Industry |
| --- |
| Udyog Bhawan |
| New Delhi 110 011 |
| India |

Government of India, Ministry of Commerce & Industry

Udyog Bhawan

New Delhi 110 011

India

Impordi- ja ekspordiasutus:

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| KP Exporting/Importing Authority |
| Tower A, AW-1010, Baharat Diamond Bourse |
| Opp NABARD Bank, Bandra Kurla Complex |
| Bandra (E), Mumbai – 400 051 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

KP Exporting/Importing Authority

Tower A, AW-1010, Baharat Diamond Bourse

Opp NABARD Bank, Bandra Kurla Complex

Bandra (E), Mumbai – 400 051

India

INDONEESIA

| Directorate of Export and Import Facility, Ministry of Trade M. I. Ridwan Rais Road, No. 5 Blok I Iantai 4 |
| --- |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate of Export and Import Facility, Ministry of Trade M. I. Ridwan Rais Road, No. 5 Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IISRAEL

| Ministry of Economy and Industry Office of the Diamond Controller |
| --- |
| 3 Jabotinsky Road |
| Ramat Gan 52520 |
| Israel |

Ministry of Economy and Industry Office of the Diamond Controller

3 Jabotinsky Road

Ramat Gan 52520

Israel

JAAPAN

| Agency for Natural Resources and Energy |
| --- |
| Mineral and Natural Resources Division |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1–3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo, Japan |
| Japan |

Agency for Natural Resources and Energy

Mineral and Natural Resources Division

Ministry of Economy, Trade and Industry

1–3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo, Japan

Japan

KASAHSTAN

| Ministry for Investments and Development of the Republic of Kazakhstan |
| --- |
| Committee for Technical Regulation and Metrology |
| 11, Mangilik el street |
| Nur-Sultan |
| Republic of Kazakhstan |

Ministry for Investments and Development of the Republic of Kazakhstan

Committee for Technical Regulation and Metrology

11, Mangilik el street

Nur-Sultan

Republic of Kazakhstan

KOREA Vabariik

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| United Nations Division 60 Sajik-ro 8-gil |
| Jongno-gu |
| Seoul 03172 |
| Korea |

Ministry of Foreign Affairs

United Nations Division 60 Sajik-ro 8-gil

Jongno-gu

Seoul 03172

Korea

LAOSE Demokraatlik Rahvavabariik

| Department of Import and Export |
| --- |
| Ministry of Industry and Commerce |
| Phonxay road, Saisettha District |
| Vientiane, Lao PDR |
| P.O Box: 4107 |
| Laos |

Department of Import and Export

Ministry of Industry and Commerce

Phonxay road, Saisettha District

Vientiane, Lao PDR

P.O Box: 4107

Laos

LIIBANON

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Lazariah Building |
| Down Town |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Lazariah Building

Down Town

Beirut

Lebanon

LESOTHO

| Department of Mines |
| --- |
| Ministry of Mining |
| Corner Constitution and Parliament Road |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Department of Mines

Ministry of Mining

Corner Constitution and Parliament Road

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBEERIA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAISIA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| MITI Tower, |
| No.7, Jalan Sultan Haji Ahmad Shah 50480 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

MITI Tower,

No.7, Jalan Sultan Haji Ahmad Shah 50480 Kuala Lumpur

Malaysia

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Royal Malaysian Customs Department |
| --- |
| Jabatan Kastam Diraja Malaysia, |
| Kompleks Kementerian Kewangan No. 3, |
| Persiaran Perdana, |
| Presint 2, 62596 Putrajaya, |
| Malaysia. |

Royal Malaysian Customs Department

Jabatan Kastam Diraja Malaysia,

Kompleks Kementerian Kewangan No. 3,

Persiaran Perdana,

Presint 2, 62596 Putrajaya,

Malaysia.

MALI

| Ministère des Mines |
| --- |
| Bureau d’Expertise d’Évaluation et de Certification des Diamants Bruts |
| Cité administrative, P.O. BOX: 1909 |
| Bamako |
| République du Mali |

Ministère des Mines

Bureau d’Expertise d’Évaluation et de Certification des Diamants Bruts

Cité administrative, P.O. BOX: 1909

Bamako

République du Mali

MAURITIUS

| Import Division |
| --- |
| Ministry of Industry, Commerce & Consumer Protection 4th Floor, Anglo Mauritius Building |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Import Division

Ministry of Industry, Commerce & Consumer Protection 4th Floor, Anglo Mauritius Building

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

MEHHIKO

| Directorate-General for International Trade in Goods |
| --- |
| 189 Pachuca Street, Condesa, 17th Floor |
| Mexico City, 06140 |
| Mexico |

Directorate-General for International Trade in Goods

189 Pachuca Street, Condesa, 17th Floor

Mexico City, 06140

Mexico

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Directorate-General for Trade Facilitation and Foreign Trade |
| --- |
| SE. Undersecretary of Industry and Trade |
| 1940 South Insurgentes Avenue, PH floor |
| Mexico City, 01030 |
| Mexico |
| SHCP-AGA. Strategic Planning and Coordination |
| Customs Administration „2“ |
| 160 Lucas Alaman Street, Obrera |
| Mexico City, 06800 |
| Mexico |

Directorate-General for Trade Facilitation and Foreign Trade

SE. Undersecretary of Industry and Trade

1940 South Insurgentes Avenue, PH floor

Mexico City, 01030

Mexico

SHCP-AGA. Strategic Planning and Coordination

Customs Administration „2“

160 Lucas Alaman Street, Obrera

Mexico City, 06800

Mexico

NAMIIBIA

| The Government of Republic of Namibia Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Directorate of Diamond Affairs Private Bag 13297 |
| 1st Aviation Road (Eros Airport) |
| Windhoek |
| Namibia |

The Government of Republic of Namibia Ministry of Mines and Energy

Directorate of Diamond Affairs Private Bag 13297

1st Aviation Road (Eros Airport)

Windhoek

Namibia

UUS-MEREMAA

| Middle East and Africa Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

Impordi- ja ekspordiasutus:

| New Zealand Customs Service |
| --- |
| 1 Hinemoa Street |
| PO box 2218 |
| Wellington 6140 |
| New Zealand |

New Zealand Customs Service

1 Hinemoa Street

PO box 2218

Wellington 6140

New Zealand

NORRA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Regional Affairs |
| Section for Southern and Central Africa |
| Box 8114 Dep |
| 0032 Oslo, Norway |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Regional Affairs

Section for Southern and Central Africa

Box 8114 Dep

0032 Oslo, Norway

PANAMA

| National Customs Authority |
| --- |
| Panama City, Curundu, Dulcidio Gonzalez Avenue, building # 1009 |
| Republic of Panama |

National Customs Authority

Panama City, Curundu, Dulcidio Gonzalez Avenue, building # 1009

Republic of Panama

VENEMAA FÖDERATSIOON

| Rahvusvaheline: |
| --- |
| Ministry of Finance |
| 9, Ilyinka Street |
| 109097 Moscow |
| Russian Federation |

Rahvusvaheline:

Ministry of Finance

9, Ilyinka Street

109097 Moscow

Russian Federation

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russian Federation |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russian Federation

SIERRA LEONE

| Ministry of Mines and Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |
| Impordi- ja ekspordiasutus: |
| National Minerals Agency |
| New England Ville |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mines and Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

Impordi- ja ekspordiasutus:

National Minerals Agency

New England Ville

Freetown

Sierra Leone

SINGAPUR

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #09–01, The Treasury |
| Singapore 179434 |
| Impordi- ja ekspordiasutus: |
| Singapore Customs |
| 55 Newton Road |
| #06–02 Revenue House |
| Singapore 307987 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 09–01, The Treasury

Singapore 179434

Impordi- ja ekspordiasutus:

Singapore Customs

55 Newton Road

# 06–02 Revenue House

Singapore 307987

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

| South African Diamond and Precious Metals Regulator |
| --- |
| 251 Fox Street |
| Doornfontein 2028 |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond and Precious Metals Regulator

251 Fox Street

Doornfontein 2028

Johannesburg

South Africa

SRI LANKA

| National Gem and Jewellery Authority |
| --- |
| 25, Galle Face Terrace |
| Post Code 00300 |
| Colombo 03 |
| Sri Lanka |

National Gem and Jewellery Authority

25, Galle Face Terrace

Post Code 00300

Colombo 03

Sri Lanka

ŠVEITS

| State Secretariat for Economic Affairs (SECO) |
| --- |
| Sanctions Unit |
| Holzikofenweg 36 |
| CH-3003 Berne/Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs (SECO)

Sanctions Unit

Holzikofenweg 36

CH-3003 Berne/Switzerland

TAIWANI, PENGHU, KINMENI JA MATSU OMAETTE TOLLITERRITOORIUM

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| 1, Hu Kou Street |
| Taipei, 100 |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

1, Hu Kou Street

Taipei, 100

Taiwan

TANSAANIA

| Mining Commission |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| P.O BOX 2292 |
| 40744 Dodoma |
| Tanzania |

Mining Commission

Ministry of Energy and Minerals

P.O BOX 2292

40744 Dodoma

Tanzania

TAI

| Department of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| 563 Nonthaburi Road |
| Muang District, Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Department of Foreign Trade

Ministry of Commerce

563 Nonthaburi Road

Muang District, Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| The Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Head Office of Mines and Geology |
| 216, Avenue Sarakawa |
| B.P. 356 |
| Lomé |
| Togo |

The Ministry of Mines and Energy

Head Office of Mines and Geology

216, Avenue Sarakawa

B.P. 356

Lomé

Togo

TÜRGI

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Ministry of Treasury and Finance |
| T.C. Bașbakanlık Hazine |
| Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No 36 |
| 06510 Emek, Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Ministry of Treasury and Finance

T.C. Bașbakanlık Hazine

Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No 36

06510 Emek, Ankara

Turkey

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Istanbul Gold Exchange/Borsa Istanbul Precious Metals and Diamond |
| --- |
| Market (BIST) |
| Borsa İstanbul, Resitpasa Mahallesi, |
| Borsa İstanbul Caddesi No 4 |
| Sariyer, 34467, Istanbul |
| Turkey |

Istanbul Gold Exchange/Borsa Istanbul Precious Metals and Diamond

Market (BIST)

Borsa İstanbul, Resitpasa Mahallesi,

Borsa İstanbul Caddesi No 4

Sariyer, 34467, Istanbul

Turkey

UKRAINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Centre of Ukraine |
| 38–44, Degtyarivska St. |
| Kyiv 04119 |
| Ukraina |

Ministry of Finance

State Gemological Centre of Ukraine

38–44, Degtyarivska St.

Kyiv 04119

Ukraina

ARAABIA Ühendemiraadid

| U.A.E. Kimberley Process Office |
| --- |
| Dubai Multi Commodities Center |
| Dubai Airport Free Zone |
| Emirates Security Building |
| Block B, 2nd Floor, Office # 20 |
| P.O. Box 48800 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

U.A.E. Kimberley Process Office

Dubai Multi Commodities Center

Dubai Airport Free Zone

Emirates Security Building

Block B, 2nd Floor, Office # 20

P.O. Box 48800

Dubai

United Arab Emirates

ÜHENDKUNINGRIIK (1)

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign, Commonwealth & Development Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| United Kingdom |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign, Commonwealth & Development Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

United Kingdom

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

| United States Kimberley Process Authority |
| --- |
| U.S. Department of State |
| Bureau of Economic and Business Affairs |
| 2201 C Street, NW |
| Washington DC 20520 |
| United States of America |

United States Kimberley Process Authority

U.S. Department of State

Bureau of Economic and Business Affairs

2201 C Street, NW

Washington DC 20520

United States of America

Impordi- ja ekspordiasutus:

| U.S. Customs and Border Protection |
| --- |
| Office of Trade |
| 1400 L Street, NW |
| Washington, DC 20229 |
| United States of America |
| U.S. Census Bureau |
| 4600 Silver Hill Road |
| Room 5K167 |
| Washington, DC 20233 |
| United States of America |

U.S. Customs and Border Protection

Office of Trade

1400 L Street, NW

Washington, DC 20229

United States of America

U.S. Census Bureau

4600 Silver Hill Road

Room 5K167

Washington, DC 20233

United States of America

VENEZUELA

| Central Bank of Venezuela |
| --- |
| 36 Av. Urdaneta, Caracas, Capital District |
| Caracas |
| ZIP Code 1010 |
| Venezuela |

Central Bank of Venezuela

36 Av. Urdaneta, Caracas, Capital District

Caracas

ZIP Code 1010

Venezuela

VIETNAM

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| Agency of Foreign Trade 54 Hai Ba Trung |
| Hoan Kiem |
| Hanoi |
| Vietnam |

Ministry of Industry and Trade

Agency of Foreign Trade 54 Hai Ba Trung

Hoan Kiem

Hanoi

Vietnam

ZIMBABWE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| 6th Floor, ZIMRE Centre |
| Cnr L.Takawira St/K. Nkrumah Ave. |
| Harare |
| Zimbabwe |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

6th Floor, ZIMRE Centre

Cnr L.Takawira St/K. Nkrumah Ave.

Harare

Zimbabwe

Impordi- ja ekspordiasutus:

| Zimbabwe Revenue Authority |
| --- |
| Block E 5th Floor, Mhlahlandlela Complex |
| Cnr Basch Street/10th Avenue |
| Bulawayo |
| Zimbabwe |
| Minerals Marketing Corporation of Zimbabwe |
| 90 Mutare road, |
| Msasa |
| PO Box 2628 |
| Harare |
| Zimbabwe |

Zimbabwe Revenue Authority

Block E 5th Floor, Mhlahlandlela Complex

Cnr Basch Street/10th Avenue

Bulawayo

Zimbabwe

Minerals Marketing Corporation of Zimbabwe

90 Mutare road,

Msasa

PO Box 2628

Harare

Zimbabwe

---

(1)  Ilma et piirataks määruse (EÜ) 2368/2002 kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga, vastavalt väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes 2. lisa punktiga 47 alates 1. jaanuarist 2021 (ELT L 29, 31.1.2020, lk 7).

1

---

II LISA

„III LISA

Liikmesriikide pädevate asutuste ja nende ülesannete nimekiri, millele viidatakse artiklites 2 ja 19

BELGIA

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Algemene Directie Economische Analyses en Internationale Economie, Dienst Vergunningen en Diamant/Service Public Fédéral Économie,

| PME, Classes moyennes et Energie, Direction générale des Analyses économiques et de l’Economie internationale, Service Licences et Diamants |
| --- |
| (Föderaalne majandusasjade, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energeetika teenistus, Majandusanalüüside ja rahvusvahelise majanduse peadirektoraat) |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Telefon: +32 22775459 |
| Faks: +32 22775461 või +32 22779870 |

PME, Classes moyennes et Energie, Direction générale des Analyses économiques et de l’Economie internationale, Service Licences et Diamants

(Föderaalne majandusasjade, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energeetika teenistus, Majandusanalüüside ja rahvusvahelise majanduse peadirektoraat)

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Telefon: +32 22775459

Faks: +32 22775461 või +32 22779870

E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Belgias ainult järgmine asutus:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hoveniersstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hoveniersstraat 22

B-2018 Antwerpen

TŠEHHI VABARIIK

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Tšehhi Vabariigis ainult järgmine asutus:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Telefon: +420 261333841, +420 261333859, mobiiltelefon: +420 737213793 |
| Faks: +420 261333870 |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Telefon: +420 261333841, +420 261333859, mobiiltelefon: +420 737213793

Faks: +420 261333870

E-post: diamond@cs.mfcr.cz

| Alaline teenus määratud tolliasutuses – Praha Ruzyně |
| --- |
| Telefon: +420 220113788 (esmaspäevast reedeni 7.30–15.30) |
| Telefon: +420 220119678 (laupäeval ja pühapäeval ning töövälisel ajal kell 15.30–7.30) |

Alaline teenus määratud tolliasutuses – Praha Ruzyně

Telefon: +420 220113788 (esmaspäevast reedeni 7.30–15.30)

Telefon: +420 220119678 (laupäeval ja pühapäeval ning töövälisel ajal kell 15.30–7.30)

SAKSAMAA

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli (sh liidu sertifikaatide väljastamine) teostab Saksamaal ainult järgmine asutus:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Telefon: +49 6781 56 27 0 |
| Faks: +49 6781 56 27 19 |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Telefon: +49 6781 56 27 0

Faks: +49 6781 56 27 19

E-post: poststelle.za-idar-oberstein@zoll.bund.de

Käesoleva määruse artikli 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel, eelkõige seoses komisjonile aruandmise kohustusega, tegutseb pädeva Saksamaa asutusena järgmine asutus:

| Generalzolldirektion |
| --- |
| – Direktion VI – |
| Recht des grenzüberschreitenden Warenverkehrs/Besonderes Zollrecht |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Telefon: +49 228 303-49874 |
| Faks: +49 228 303-99106 |

Generalzolldirektion

– Direktion VI –

Recht des grenzüberschreitenden Warenverkehrs/Besonderes Zollrecht

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Telefon: +49 228 303-49874

Faks: +49 228 303-99106

E-post: DVIA3.gzd@zoll.bund.de

IIRIMAA

| The Kimberley Process and Responsible Minerals Authority |
| --- |
| Geoscience Regulation Office |
| Department of Environment, Climate and Communications |
| 29–31 Adelaide Road |
| Dublin |
| D02 X285 |
| Ireland |
| Telefon: +353 1 678 2000 |

The Kimberley Process and Responsible Minerals Authority

Geoscience Regulation Office

Department of Environment, Climate and Communications

29–31 Adelaide Road

Dublin

D02 X285

Ireland

Telefon: +353 1 678 2000

E-post: KPRMA@DECC.gov.ie

ITAALIA

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli (sh liidu sertifikaatide väljastamine) teostab Itaalias ainult järgmine asutus:

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Laboratorio chimico di Torino – Ufficio antifrode –Direzione Interregionale Liguria, Piemonte e Valle d’Aosta |
| Corso Sebastopoli, 3 |
| 10134 Torino |
| Telefon: +39 011 3166341 – 0369206 |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Laboratorio chimico di Torino – Ufficio antifrode –Direzione Interregionale Liguria, Piemonte e Valle d’Aosta

Corso Sebastopoli, 3

10134 Torino

Telefon: +39 011 3166341 – 0369206

E-post: dir.liguria-piemonte-valledaosta.lab.torino@adm.gov.it

Käesoleva määruse artikli 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel, eelkõige seoses komisjonile aruandmise kohustusega, tegutseb pädeva Itaalia asutusena järgmine asutus:

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Ufficio Origine e valore – Direzione Dogane |
| Piazza Mastai, 12 |
| 00153 Roma |
| Telefon: +39 06 50245216 |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Ufficio Origine e valore – Direzione Dogane

Piazza Mastai, 12

00153 Roma

Telefon: +39 06 50245216

E-post: dir.dogane.origine@adm.gov.it

PORTUGAL

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Licenciamento |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Telefon: + 351 218 813 843/8 |
| Faks: + 351 218 813 986 |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Licenciamento

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Telefon: + 351 218 813 843/8

Faks: + 351 218 813 986

E-post: dsl@at.gov.pt

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli (sh liidu sertifikaatide väljastamine) teostab Portugalis ainult järgmine asutus:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Telefon: +351 210030080 |
| Faks: +351 210037777 |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Telefon: +351 210030080

Faks: +351 210037777

E-post: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMEENIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (riiklik tarbijakaitseamet) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bukarest, Rumeenia) |
| Cod postal: 011865 |
| Telefon: +40 213184635/+40 213129890/+40 213121275 |
| Faks: +40 213184635/+40 213143462 |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(riiklik tarbijakaitseamet)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bukarest, Rumeenia)

Cod postal: 011865

Telefon: +40 213184635/+40 213129890/+40 213121275

Faks: +40 213184635/+40 213143462

www.anpc.ro

---

III LISA

„V LISA

Nimekiri teemantidega tegelevatest organisatsioonidest, kes rakendavad artiklites 13 ja 17 nimetatud tagatiste ja tööstuse iseregulatsiooni süsteemi

| Antwerpsche Diamantkring CV |
| --- |
| Hoveniersstraat 2 bus 515 |
| B-2018 Antwerpen |

Antwerpsche Diamantkring CV

Hoveniersstraat 2 bus 515

B-2018 Antwerpen

| Beurs voor Diamanthandel CV |
| --- |
| Pelikaanstraat 78 |
| B-2018 Antwerpen |

Beurs voor Diamanthandel CV

Pelikaanstraat 78

B-2018 Antwerpen

| Diamantclub van Antwerpen CV |
| --- |
| Pelikaanstraat 62 |
| B-2018 Antwerpen |

Diamantclub van Antwerpen CV

Pelikaanstraat 62

B-2018 Antwerpen

| Vrije Diamanthandel NV |
| --- |
| Pelikaanstraat 62 |
| B-2018 Antwerpen |

Vrije Diamanthandel NV

Pelikaanstraat 62

B-2018 Antwerpen

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/54

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2150,

16. detsember 2020,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 167,1
  136,8
  245
  205,4 | 47
  62
  17
  28 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 164,4 | 42 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

167,1

136,8

245

205,4

47

62

17

28

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

164,4

42

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2151,

17. detsember 2020,

millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 (teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta) lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis (EL) 2019/904 on sätestatud üldised nõuded selliste teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistusele, mida sageli kõrvaldatakse sobimatul viisil. Märgistuselt peavad tarbijad saama teavet selle kohta, kas toode sisaldab plasti, millised on jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb kõnealuse toote puhul vältida, ning tootega seotud prügistamisest või toote muust sobimatust jäätmekõrvaldamisviisist tulenev negatiivne keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis (EL) 2019/904 on sätestatud üldised nõuded selliste teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete märgistusele, mida sageli kõrvaldatakse sobimatul viisil. Märgistuselt peavad tarbijad saama teavet selle kohta, kas toode sisaldab plasti, millised on jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb kõnealuse toote puhul vältida, ning tootega seotud prügistamisest või toote muust sobimatust jäätmekõrvaldamisviisist tulenev negatiivne keskkonnamõju.

| (2) | Direktiivi (EL) 2019/904 kohaselt peab komisjon kehtestama kõnealuse direktiivi lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuded. Märgistuse asukoha, suuruse ja kujunduse ühtlustatud nõuete puhul tuleks arvesse võtta direktiiviga hõlmatud eri tooterühmi. Täpsustada tuleks kasutatav formaat, värvid, minimaalne resolutsioon ja kirjasuurus, tagamaks, et kõik märgistuse elemendid oleksid täielikult nähtavad. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi (EL) 2019/904 kohaselt peab komisjon kehtestama kõnealuse direktiivi lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ühtlustatud märgistusnõuded. Märgistuse asukoha, suuruse ja kujunduse ühtlustatud nõuete puhul tuleks arvesse võtta direktiiviga hõlmatud eri tooterühmi. Täpsustada tuleks kasutatav formaat, värvid, minimaalne resolutsioon ja kirjasuurus, tagamaks, et kõik märgistuse elemendid oleksid täielikult nähtavad.

| (3) | Komisjon hindas olemasolevaid märgistusi sidusrühmade veebiküsitluse ja turuülevaate abil, et mõista, milline on hindamismehhanism ning millised on märgistusega seotud nõuded ja nende mõju. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas olemasolevaid märgistusi sidusrühmade veebiküsitluse ja turuülevaate abil, et mõista, milline on hindamismehhanism ning millised on märgistusega seotud nõuded ja nende mõju.

| (4) | Komisjon konsulteeris tarbijaid esindavate rühmadega ja korraldas reaaltingimustes katse, veendumaks, et märgistused on tõhusad ja kergesti mõistetavad, ning et vältida eksitavat teavet. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon konsulteeris tarbijaid esindavate rühmadega ja korraldas reaaltingimustes katse, veendumaks, et märgistused on tõhusad ja kergesti mõistetavad, ning et vältida eksitavat teavet.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pakend

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „pakend“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ (3) artikli 3 punktis 1 määratletud müügipakendit ja rühmapakendit.

3

Artikkel 2

Ühtlustatud märgistusnõuded

1.   Hügieenisidemete ning tampoonide ja aplikaatoriga tampoonide ühtlustatud märgistusnõuded on esitatud I lisas.

2.   Niisutatud pühkepaberite, st isikliku hügieeni tarbeks või kodumajapidamises kasutamiseks mõeldud eelniisutatud pühkepaberite ühtlustatud märgistusnõuded on esitatud II lisas.

3.   Filtriga tubakatoodete ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavate filtrite ühtlustatud märgistusnõuded on esitatud III lisas.

4.   Joogitopside ühtlustatud märgistusnõuded on esitatud IV lisas.

Artikkel 3

Keeled

Teabetekst koostatakse selle liikmesriigi või nende liikmesriikide ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus ühekordselt kasutatav plasttoode turule lastakse.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 3. juulist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 155, 12.6.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

3

---

I LISA

Hügieenisidemete ning tampoonide ja aplikaatoriga tampoonide ühtlustatud märgistusnõuded

1.

Image 3

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavate hügieenisidemete pakenditele kinnitada märgistuse kleebisena.

2.

Image 4

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavate tampoonide ja aplikaatoriga tampoonide pakenditele kinnitada märgistuse kleebisena.

3.

| a) | Märgistuse asukoht
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.
  Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.
  Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks. |
| --- | --- |

a)

Märgistuse asukoht

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.

Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.

Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks.

| b) | Märgistuse suurus
  Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.
  Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2). |
| --- | --- |

b)

Märgistuse suurus

Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.

Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2).

| c) | Märgistuse kujundus
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.
  Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.
  Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.
  Kasutatakse järgmisi värvikoode:






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- |

c)

Märgistuse kujundus

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.

Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.

Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.

Kasutatakse järgmisi värvikoode:

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

| — | Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0 |
| --- | --- |

—

Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0

| — | Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- |

—

Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0

---

II LISA

Niisutatud pühkepaberite ühtlustatud märgistusnõuded

1.

Image 5

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavate niisutatud pühkepaberite pakenditele kinnitada märgistuse kleebisena.

2.

| a) | Märgistuse asukoht
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.
  Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.
  Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks. |
| --- | --- |

a)

Märgistuse asukoht

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.

Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.

Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks.

| b) | Märgistuse suurus
  Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.
  Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2). |
| --- | --- |

b)

Märgistuse suurus

Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.

Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2).

| c) | Märgistuse kujundus
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.
  Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.
  Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.
  Kasutatakse järgmisi värvikoode:






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- |

c)

Märgistuse kujundus

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.

Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.

Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.

Kasutatakse järgmisi värvikoode:

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

| — | Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0 |
| --- | --- |

—

Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0

| — | Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- |

—

Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0

---

III LISA

Filtriga tubakatoodete ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavate filtrite ühtlustatud märgistusnõuded

1.

Image 6

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavate filtriga tubakatoodete tarbijapakendite ja välispakendite ning koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavate filtrite pakenditele kinnitada märgistuse kleebisena.

2.

| a) | Märgistuse asukoht






  i) | Filtriga tubakatooted
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt tarbijapakendi tagumisele välispinnale ja välispakendile.
  Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu horisontaalselt tarbijapakendi tagumisele välispinnale, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt tarbijapakendi tagumisele või mis tahes külgmisele välispinnale. Igal juhul peab see olema selgelt nähtav.
  Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.
  Märgistus ei tohi mingil viisil piirata direktiiviga 2014/40/EL nõutud terviseohu hoiatuste nähtavust.
  Märgistus ei tohi olla täielikult või osaliselt kaetud muude etikettide või templitega.
  Tarbijapakendi ja välispakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks. |
| --- | --- | --- |

a)

Märgistuse asukoht

i)

Filtriga tubakatooted

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt tarbijapakendi tagumisele välispinnale ja välispakendile.

Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu horisontaalselt tarbijapakendi tagumisele välispinnale, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt tarbijapakendi tagumisele või mis tahes külgmisele välispinnale. Igal juhul peab see olema selgelt nähtav.

Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.

Märgistus ei tohi mingil viisil piirata direktiiviga 2014/40/EL nõutud terviseohu hoiatuste nähtavust.

Märgistus ei tohi olla täielikult või osaliselt kaetud muude etikettide või templitega.

Tarbijapakendi ja välispakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks.

| ii) | Koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada horisontaalselt osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.
  Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.
  Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.
  Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks. |
| --- | --- |

ii)

Koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui miinimumsuurusega märgistus ei mahu täielikult pakendi eesmisele või pealmisele välispinnale, võib selle paigutada horisontaalselt osaliselt pakendi kahele küljele, st pealmisele ja eesmisele või eesmisele ja külgmisele pinnale, olenevalt sellest, kumb on paremini nähtav.

Kui märgistust ei ole pakendi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.

Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.

Pakendi avamisel vastavalt juhistele ei tohi märgistus rebeneda ega muutuda loetamatuks.

| b) | Märgistuse suurus
  Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „FILTER SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.






  i) | Filtriga tubakatooted
  Kui tarbijapakendi tagumine välispind on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2). |
| --- | --- | --- |

b)

Märgistuse suurus

Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „FILTER SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.

i)

Filtriga tubakatooted

Kui tarbijapakendi tagumine välispind on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2).

| ii) | Koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid
  Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2). |
| --- | --- |

ii)

Koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid

Kui pakendi eesmine või pealmine välispind, kuhu märgistus paigutatakse, on pindalalt väiksem kui 65 cm2, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2). Kõigil muudel juhtudel peab märgistus katma vähemalt 6 % pinnast, millele märgistus on paigutatud. Märgistuse maksimaalne nõutav suurus on 3 cm × 6 cm (18 cm2).

| c) | Märgistuse kujundus
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.
  Teabetekst „FILTER SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.
  Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.
  Kasutatakse järgmisi värvikoode:






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- |

c)

Märgistuse kujundus

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.

Teabetekst „FILTER SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt.

Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui pakendi eesmisel või pealmisel välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada pakendi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema minimaalselt 5 pt ja maksimaalselt 14 pt. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.

Kasutatakse järgmisi värvikoode:

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

| — | Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0 |
| --- | --- |

—

Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0

| — | Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- |

—

Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0

---

IV LISA

Joogitopside ühtlustatud märgistusnõuded

1.

Osaliselt plastist valmistatud joogitopsidel peab olema järgmine trükitud märgistus:

Image 7

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon. |
| --- | --- | --- |

Märkus

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tõsta valgel taustal esile märgistust ümbritsev kitsas valge joon.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavatele osaliselt plastist valmistatud joogitopsidele kinnitada märgistuse kleebisena.

2.

Image 8

  Trükitud

| Märkus | : | märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tekitada kontrast valge pinnaga. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistusega piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tekitada kontrast valge pinnaga.

Erandina käesoleva punkti esimesest lausest võib enne 4. juulit 2022 turule lastavatele täielikult plastist valmistatud joogitopsidele kinnitada märgistuse kleebisena.

Image 9

  Graveeritud/pressitud

| Märkus | : | märgistuse ja halli taustaga piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tekitada kontrast valge pinnaga. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

märgistuse ja halli taustaga piirnev must joon ei ole märgistuse osa. Selle ainus eesmärk on tekitada kontrast valge pinnaga.

3.

| a) | Märgistuse asukoht






  i) | Traditsioonilised topsid
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla. |
| --- | --- | --- |

a)

Märgistuse asukoht

i)

Traditsioonilised topsid

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla.

| ii) | Šampanjapokaali tüüpi topsid
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, kaasa arvatud jalga hoidva aluse pealmisele poolele. Märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla.
  Kui märgistust ei ole topsi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.
  Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada. |
| --- | --- |

ii)

Šampanjapokaali tüüpi topsid

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, kaasa arvatud jalga hoidva aluse pealmisele poolele. Märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla.

Kui märgistust ei ole topsi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.

Märgistuse osaks olevaid kaste ei tohi üksteisest eraldada.

| b) | Märgistuse suurus
  Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.
  Topside puhul, mille maht on väiksem kui 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2).
  Topside puhul, mille maht on vähemalt 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,6 cm × 3,2 cm (5,12 cm2). |
| --- | --- |

b)

Märgistuse suurus

Märgistus koosneb kahest kõrvuti asuvast võrdse suurusega punasest ja sinisest kastist ning ristkülikukujulisest mustast kastist, mis asub kahe võrdse suurusega kasti all ja sisaldab teabeteksti „TOODE SISALDAB PLASTI“. Märgistuse kõrguse ja pikkuse suhe peab olema 1: 2.

Topside puhul, mille maht on väiksem kui 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2).

Topside puhul, mille maht on vähemalt 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,6 cm × 3,2 cm (5,12 cm2).

| c) | Märgistuse kujundus
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.
  Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.
  Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui topsi välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada topsi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.
  Kasutatakse järgmisi värvikoode:






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- |

c)

Märgistuse kujundus

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, värve kohandamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistuse ümber peab olema kitsas valge joon.

Teabetekst „TOODE SISALDAB PLASTI“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.

Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui topsi välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada topsi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul. Kui täiendavates keeltes teabetekst paigutatakse ristkülikukujulisse musta kasti, on lubatud teha erandid märgistuse maksimaalsest nõutavast suurusest.

Kasutatakse järgmisi värvikoode:

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

| — | Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0 |
| --- | --- |

—

Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0

| — | Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- |

—

Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0

4.

| a) | Märgistuse asukoht






  i) | Traditsioonilised topsid
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, olenevalt sellest, kus see on paremini nähtav. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla. Trükitud märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Kurrulise pinnaga topsi puhul ei tohi märgistust graveerida/pressida kurdude peale. |
| --- | --- | --- |

a)

Märgistuse asukoht

i)

Traditsioonilised topsid

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, olenevalt sellest, kus see on paremini nähtav. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla. Trükitud märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Kurrulise pinnaga topsi puhul ei tohi märgistust graveerida/pressida kurdude peale.

| ii) | Šampanjapokaali tüüpi topsid
  Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, kaasa arvatud jalga hoidva aluse pealmisele poolele, olenevalt sellest, kus see on paremini nähtav. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla. Trükitud märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Kurrulise pinnaga topsi puhul ei tohi märgistust graveerida/pressida kurdude peale.
  Kui märgistust ei ole topsi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt. |
| --- | --- |

ii)

Šampanjapokaali tüüpi topsid

Märgistus tuleb paigutada horisontaalselt topsi välispinnale, kaasa arvatud jalga hoidva aluse pealmisele poolele, olenevalt sellest, kus see on paremini nähtav. Märgistust ei tohi paigutada topsi põhja alla. Trükitud märgistus tuleb paigutada servast eemale, et vältida joomisel selle kokkupuudet suuga. Kurrulise pinnaga topsi puhul ei tohi märgistust graveerida/pressida kurdude peale.

Kui märgistust ei ole topsi kuju või suuruse tõttu võimalik horisontaalselt paigutada, võib seda pöörata 90° ja paigutada vertikaalselt.

| b) | Märgistuse suurus
  Märgistus on ristkülikukujuline ning kõrguse ja pikkuse suhe on 1: 2.
  Topside puhul, mille maht on väiksem kui 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2).
  Topside puhul, mille maht on vähemalt 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,6 cm × 3,2 cm (5,12 cm2). |
| --- | --- |

b)

Märgistuse suurus

Märgistus on ristkülikukujuline ning kõrguse ja pikkuse suhe on 1: 2.

Topside puhul, mille maht on väiksem kui 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,4 cm × 2,8 cm (3,92 cm2).

Topside puhul, mille maht on vähemalt 500 ml, on märgistuse miinimumsuurus 1,6 cm × 3,2 cm (5,12 cm2).

| c) | Märgistuse kujundus






  i) | Trükitud
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse musta trükitindiga ilma efekte lisamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistusel peaks olema piisavalt hea kontrast taustaga, et see oleks hästi loetav. Seepärast tuleks märgistuse piirjoone trükkimisel kasutada üht järgmistest värvidest.






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Märgistuse kujundus

i)

Trükitud

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse musta trükitindiga ilma efekte lisamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Kui märgistus trükitakse tegelikus suuruses, peab selle resolutsioon olema vähemalt 300 punkti tolli kohta. Märgistusel peaks olema piisavalt hea kontrast taustaga, et see oleks hästi loetav. Seepärast tuleks märgistuse piirjoone trükkimisel kasutada üht järgmistest värvidest.

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

| — | Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0 |
| --- | --- |

—

Punane: C = 0/M = 90/Y = 60/K = 0

| — | Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- |

—

Sinine: C = 60/M = 0/Y = 0/K = 0

| ii) | Graveeritud/pressitud
  Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Käesoleva lisa punkti 1.2 kohasel märgistusel kujutatud valge piirjoon tähistab topsile graveeritavat või pressitavat joont.
  Teabetekst „VALMISTATUD PLASTIST“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.
  Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui topsi välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada topsi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.
  Trükkimisel kasutatakse järgmisi värvikoode:






  — | Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0 |
| --- | --- | --- |

ii)

Graveeritud/pressitud

Märgistuse kujundus reprodutseeritakse ilma efekte lisamata, retušeerimata või tausta laiendamata. Käesoleva lisa punkti 1.2 kohasel märgistusel kujutatud valge piirjoon tähistab topsile graveeritavat või pressitavat joont.

Teabetekst „VALMISTATUD PLASTIST“ peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.

Kui teabetekst tõlgitakse liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde, tuleb tõlgitud teave paigutada kas otse märgistuse alla või esimese keele all asuvasse ristkülikukujulisesse musta kasti ning see peab mõlemal juhul olema selgelt nähtav. Erandjuhtudel, kui topsi välispinnal ei ole piisavalt ruumi, võib liikmesriigi teise või mitmesse ametlikku keelde tõlgitud teabeteksti paigutada topsi muule pinnale, mis on märgistusele võimalikult lähedal ja kus see on selgelt nähtav. Tõlgitud teave peab olema suurtähtedega ja Helvetica Bold kirjatüübis. Kirjasuurus peab olema vähemalt 5 pt alla 500 ml topside puhul ja 6 pt vähemalt 500 ml topside puhul.

Trükkimisel kasutatakse järgmisi värvikoode:

—

Valge: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 0

| — | Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100 |
| --- | --- |

—

Must: C = 0/M = 0/Y = 0/K = 100

---

OTSUSED

| 18.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 428/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 428/68

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/2152,

17. detsember 2020,

lõivude kohta, mis tuleb maksta Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 alusel esitatavate andmete kogumise, käitlemise, töötlemise ja analüüsimise eest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/942, millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et konkurents elektri ja gaasi siseturul oleks avatud ja aus ning et turuosalistele oleks tagatud võrdsed võimalused, peavad energia hulgimüügiturud olema terviklikud ja läbipaistvad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1227/2011 (2) on kehtestatud selle eesmärgi saavutamise terviklik raamistik. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et konkurents elektri ja gaasi siseturul oleks avatud ja aus ning et turuosalistele oleks tagatud võrdsed võimalused, peavad energia hulgimüügiturud olema terviklikud ja läbipaistvad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1227/2011 (2) on kehtestatud selle eesmärgi saavutamise terviklik raamistik.

| (2) | Määrusega (EL) nr 1227/2011 kohustatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametit (edaspidi „amet“) jälgima energia hulgimüügiturge, et tihedas koostöös riiklike reguleerivate asutuste ja muude riigiasutustega tagada tõhus järelevalve nende turgude üle. Määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 1 punktiga b nähakse ette lõivud ameti paremaks rahastamiseks ning kõnealuse jälgimis- ja järelevalvetegevusega seotud kulude katmiseks. Ametile suuremate rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine peaks ka aitama tal parandada andmeid esitavatele üksustele ja vajaduse korral turuosalistele üldiselt osutatavate teenuste kvaliteeti. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 1227/2011 kohustatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametit (edaspidi „amet“) jälgima energia hulgimüügiturge, et tihedas koostöös riiklike reguleerivate asutuste ja muude riigiasutustega tagada tõhus järelevalve nende turgude üle. Määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 1 punktiga b nähakse ette lõivud ameti paremaks rahastamiseks ning kõnealuse jälgimis- ja järelevalvetegevusega seotud kulude katmiseks. Ametile suuremate rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine peaks ka aitama tal parandada andmeid esitavatele üksustele ja vajaduse korral turuosalistele üldiselt osutatavate teenuste kvaliteeti.

| (3) | Määruse (EL) 2019/942 artiklis 32 on seadusandja sätestanud lõivusüsteemi kohaldamisala ja aluspõhimõtted ning teinud komisjonile ülesandeks kehtestada lõivud ja nende maksmise kord. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2019/942 artiklis 32 on seadusandja sätestanud lõivusüsteemi kohaldamisala ja aluspõhimõtted ning teinud komisjonile ülesandeks kehtestada lõivud ja nende maksmise kord.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõikele 2 korraldati avalik konsultatsioon ning konsulteeriti ameti haldusnõukoguga ja reguleerivate asutuste nõukoguga. Lisaks avalikule konsultatsioonile korraldati sidusrühmade seminar, kuhu kutsuti kõik sellise lõivusüsteemi alla kuuluda võivad turuosalised ning neid ja muid turuosalisi esindavad ühendused. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõikele 2 korraldati avalik konsultatsioon ning konsulteeriti ameti haldusnõukoguga ja reguleerivate asutuste nõukoguga. Lisaks avalikule konsultatsioonile korraldati sidusrühmade seminar, kuhu kutsuti kõik sellise lõivusüsteemi alla kuuluda võivad turuosalised ning neid ja muid turuosalisi esindavad ühendused.

| (5) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/715 (3) on kehtestatud selliste asutuste raamfinantsmäärus, mille liit on asutanud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millel on juriidilise isiku staatus ja mis saavad liidu eelarvest rahalist toetust. Amet on selline asutus ja võttis vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2019/715 vastu oma finantsreeglid, s.t ameti finantsmääruse, (4) mis ei erine delegeeritud määruse (EL) 2019/715 kohastest reeglitest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/715 (3) on kehtestatud selliste asutuste raamfinantsmäärus, mille liit on asutanud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millel on juriidilise isiku staatus ja mis saavad liidu eelarvest rahalist toetust. Amet on selline asutus ja võttis vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2019/715 vastu oma finantsreeglid, s.t ameti finantsmääruse, (4) mis ei erine delegeeritud määruse (EL) 2019/715 kohastest reeglitest.

| (6) | Ameti programmdokument, mis on koostatud kooskõlas määruse (EL) 2019/942 artikliga 20 ja ameti finantsmääruse artikliga 32, sisaldab iga- ja mitmeaastast programmitööd ning selles on üksikasjalikult sätestatud ameti ülesanded ja nende täitmiseks kasutatavad vahendid. Seepärast on programmdokument asjakohane vahend nende kulude kindlakstegemiseks, mis vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 1 punktile b on lõivudest rahastamise kõlblikud. |
| --- | --- |

(6)

Ameti programmdokument, mis on koostatud kooskõlas määruse (EL) 2019/942 artikliga 20 ja ameti finantsmääruse artikliga 32, sisaldab iga- ja mitmeaastast programmitööd ning selles on üksikasjalikult sätestatud ameti ülesanded ja nende täitmiseks kasutatavad vahendid. Seepärast on programmdokument asjakohane vahend nende kulude kindlakstegemiseks, mis vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 1 punktile b on lõivudest rahastamise kõlblikud.

| (7) | Rahastamiskõlblike kulude hulka peaksid kuuluma kulud, mis ametil tekivad seoses andmete kogumisega kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1348/2014, (5) aga ka kõikide muude määruse (EL) nr 1227/2011 kohaste ülesannete täitmisel või sellekohases tegevuses, mis hõlmab kogutud andmete käitlemist, töötlemist ja analüüsimist, et tagada energia hulgimüügiturgude terviklikkus ja läbipaistvus. Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 20 esitab komisjon arvamuse ameti programmdokumendi kavandi kohta, sealhulgas ameti nende ettepanekute kohta, milliseid kulusid peetakse lõivudest rahastamise kõlblikuks. |
| --- | --- |

(7)

Rahastamiskõlblike kulude hulka peaksid kuuluma kulud, mis ametil tekivad seoses andmete kogumisega kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1348/2014, (5) aga ka kõikide muude määruse (EL) nr 1227/2011 kohaste ülesannete täitmisel või sellekohases tegevuses, mis hõlmab kogutud andmete käitlemist, töötlemist ja analüüsimist, et tagada energia hulgimüügiturgude terviklikkus ja läbipaistvus. Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 20 esitab komisjon arvamuse ameti programmdokumendi kavandi kohta, sealhulgas ameti nende ettepanekute kohta, milliseid kulusid peetakse lõivudest rahastamise kõlblikuks.

| (8) | Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 31 tuleks ametit rahastada peamiselt liidu üldeelarvest. Seetõttu ei tohiks lõivudest saadav tulu ületada liidu eelarvest ametile eraldatavat rahalist toetust. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 31 tuleks ametit rahastada peamiselt liidu üldeelarvest. Seetõttu ei tohiks lõivudest saadav tulu ületada liidu eelarvest ametile eraldatavat rahalist toetust.

| (9) | Selleks et tagada läbipaistvus selles osas, et lõive kasutatakse üksnes rahastamiskõlblike kulude katmiseks ja et ametit rahastatakse peamiselt liidu üldeelarvest, tuleks ameti finantsmääruse artikli 48 kohaselt koostatud iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes esitada teave saadud tulu eri allikate ja tulu kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada läbipaistvus selles osas, et lõive kasutatakse üksnes rahastamiskõlblike kulude katmiseks ja et ametit rahastatakse peamiselt liidu üldeelarvest, tuleks ameti finantsmääruse artikli 48 kohaselt koostatud iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes esitada teave saadud tulu eri allikate ja tulu kasutamise kohta.

| (10) | Vastavalt määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 9 peavad turuosalised olema registreeritud riikliku reguleeriva asutuse juures. Andmete esitajad (nimetatakse ka registreeritud aruandlusmehhanismideks) on turuosalised või turuosaliste nimel andmeid esitavad üksused, mis vastavad tehnilistele ja organisatsioonilistele nõuetele, et tagada määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 ja rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 alusel esitatava teabe tõhus, tulemuslik ja turvaline vahetamine ja käitlemine. Registreeritud aruandlusmehhanismid tuleb registreerida otse ameti juures, mistõttu peaksid just need maksma lõivud. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 9 peavad turuosalised olema registreeritud riikliku reguleeriva asutuse juures. Andmete esitajad (nimetatakse ka registreeritud aruandlusmehhanismideks) on turuosalised või turuosaliste nimel andmeid esitavad üksused, mis vastavad tehnilistele ja organisatsioonilistele nõuetele, et tagada määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 ja rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 alusel esitatava teabe tõhus, tulemuslik ja turvaline vahetamine ja käitlemine. Registreeritud aruandlusmehhanismid tuleb registreerida otse ameti juures, mistõttu peaksid just need maksma lõivud.

| (11) | Registreeritud aruandlusmehhanismidele saadetud arved peaksid sisaldama teavet selle kohta, kuidas lõiv arvutati, et muuta registreeritud aruandlusmehhanismi jaoks läbipaistvaks, kuidas eri turuosalised, kelle kohta ta andmeid esitab, maksmisele kuuluva lõivu tasumises osalevad. Registreeritud aruandlusmehhanismide tarbetu finantskoormuse vältimiseks peaks olema võimalik ametiga kokku leppida, et suuri arveid makstakse osade kaupa. Otsustamine, millises ulatuses võivad registreeritud aruandlusmehhanismidena tegutsevad elektripõhivõrgu ettevõtjad ja gaasiülekandesüsteemi haldurid katta ametile lõivude maksmisega kaasnevaid kulusid võrgu kasutajatelt küsitavate võrgutariifide kaudu, on osa liikmesriikide reguleerivate asutuste kohustustest ja volitustest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (6) artikli 59 lõikele 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (7) artikli 41 lõikele 1. |
| --- | --- |

(11)

Registreeritud aruandlusmehhanismidele saadetud arved peaksid sisaldama teavet selle kohta, kuidas lõiv arvutati, et muuta registreeritud aruandlusmehhanismi jaoks läbipaistvaks, kuidas eri turuosalised, kelle kohta ta andmeid esitab, maksmisele kuuluva lõivu tasumises osalevad. Registreeritud aruandlusmehhanismide tarbetu finantskoormuse vältimiseks peaks olema võimalik ametiga kokku leppida, et suuri arveid makstakse osade kaupa. Otsustamine, millises ulatuses võivad registreeritud aruandlusmehhanismidena tegutsevad elektripõhivõrgu ettevõtjad ja gaasiülekandesüsteemi haldurid katta ametile lõivude maksmisega kaasnevaid kulusid võrgu kasutajatelt küsitavate võrgutariifide kaudu, on osa liikmesriikide reguleerivate asutuste kohustustest ja volitustest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (6) artikli 59 lõikele 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (7) artikli 41 lõikele 1.

| (12) | Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõikele 2 peaksid lõivud olema proportsionaalsed asjaomaste kulutõhusalt osutatud teenuste kuludega ja piisavad nende kulude katmiseks ning lõivud tuleks kehtestada tasemel, mis tagab, et need ei ole diskrimineerivad ega põhjusta turuosalistele või nende nimel andmeid esitavatele üksustele põhjendamatut finants- või halduskoormust. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõikele 2 peaksid lõivud olema proportsionaalsed asjaomaste kulutõhusalt osutatud teenuste kuludega ja piisavad nende kulude katmiseks ning lõivud tuleks kehtestada tasemel, mis tagab, et need ei ole diskrimineerivad ega põhjusta turuosalistele või nende nimel andmeid esitavatele üksustele põhjendamatut finants- või halduskoormust.

| (13) | Asjaomaste teenuste ja sellest tulenevalt ameti rahastamiskõlblike kulude peamised kulukäiturid on registreeritud aruandlusmehhanismide arv, nende turuosaliste arv, kelle kohta mehhanismid andmeid esitavad, ning nende esitatud andmete hulk ja üksikasjad. Nende kulukäiturite kajastamiseks peaks lõiv, mida iga registreeritud aruandlusmehhanism peab maksma, koosnema kindlasummalisest lõivukomponendist, s.o kindlasummalise registreerimislõivu komponendist, ja muutuva suurusega lõivukomponendist, s.o tehingukirjetel põhinevast lõivukomponendist, sõltuvalt nende turuosaliste arvust, kelle kohta registreeritud aruandlusmehhanism andmeid esitab, ning esitatud andmete hulgast ja üksikasjadest. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomaste teenuste ja sellest tulenevalt ameti rahastamiskõlblike kulude peamised kulukäiturid on registreeritud aruandlusmehhanismide arv, nende turuosaliste arv, kelle kohta mehhanismid andmeid esitavad, ning nende esitatud andmete hulk ja üksikasjad. Nende kulukäiturite kajastamiseks peaks lõiv, mida iga registreeritud aruandlusmehhanism peab maksma, koosnema kindlasummalisest lõivukomponendist, s.o kindlasummalise registreerimislõivu komponendist, ja muutuva suurusega lõivukomponendist, s.o tehingukirjetel põhinevast lõivukomponendist, sõltuvalt nende turuosaliste arvust, kelle kohta registreeritud aruandlusmehhanism andmeid esitab, ning esitatud andmete hulgast ja üksikasjadest.

| (14) | Kindlasummaline lõivukomponent peaks kajastama ameti kulusid, mis on seotud registreeritud aruandlusmehhanismina registreerimise taotluste töötlemisega ja selle tagamisega, et juba registreeritud aruandlusmehhanismid vastavad rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklis 11 sätestatud nõuetele. Kuna need kulud kaasnevad ametile ka olenemata sellest, kas registreeritud aruandlusmehhanismid esitavad tehingukirjeid või põhiandmeid, peaksid kindlasummalise lõivukomponendi maksma kõik registreeritud aruandlusmehhanismid. |
| --- | --- |

(14)

Kindlasummaline lõivukomponent peaks kajastama ameti kulusid, mis on seotud registreeritud aruandlusmehhanismina registreerimise taotluste töötlemisega ja selle tagamisega, et juba registreeritud aruandlusmehhanismid vastavad rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklis 11 sätestatud nõuetele. Kuna need kulud kaasnevad ametile ka olenemata sellest, kas registreeritud aruandlusmehhanismid esitavad tehingukirjeid või põhiandmeid, peaksid kindlasummalise lõivukomponendi maksma kõik registreeritud aruandlusmehhanismid.

| (15) | Selleks et vältida registreeritud aruandlusmehhanismidele põhjendamatu finantskoormuse tekitamist, peaks artiklis 6 osutatud muutuva suurusega lõivukomponent kajastama esitatud tehingukirjete arvu, mis on seotud kauplemismahuga ja seega registreeritud aruandlusmehhanismi potentsiaalse tuluga. Muutuva suurusega lõivukomponendi puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et paljud registreeritud aruandlusmehhanismid esitavad andmeid paljude selliste turuosaliste kohta, kes sageli tegutsevad mitmel organiseeritud turul ja kasutavad mitmesuguseid kauplemiskanaleid. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et vältida registreeritud aruandlusmehhanismidele põhjendamatu finantskoormuse tekitamist, peaks artiklis 6 osutatud muutuva suurusega lõivukomponent kajastama esitatud tehingukirjete arvu, mis on seotud kauplemismahuga ja seega registreeritud aruandlusmehhanismi potentsiaalse tuluga. Muutuva suurusega lõivukomponendi puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et paljud registreeritud aruandlusmehhanismid esitavad andmeid paljude selliste turuosaliste kohta, kes sageli tegutsevad mitmel organiseeritud turul ja kasutavad mitmesuguseid kauplemiskanaleid.

| (16) | Rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 4 lõike 1 punktidega b ja c jäetakse määruse (EL) nr 1227/2011 kohasest pidevast aruandlusest välja väikesed elektri- ja gaasitootjad, kes sageli on taastuvenergiatootjad. Seepärast ei tohiks lõivude kehtestamisega tekitada sellistele tootjatele finantskoormust. |
| --- | --- |

(16)

Rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 4 lõike 1 punktidega b ja c jäetakse määruse (EL) nr 1227/2011 kohasest pidevast aruandlusest välja väikesed elektri- ja gaasitootjad, kes sageli on taastuvenergiatootjad. Seepärast ei tohiks lõivude kehtestamisega tekitada sellistele tootjatele finantskoormust.

| (17) | Põhiandmeid, näiteks teavet, mis on seotud elektrienergia ja maagaasi tootmise, salvestamise/hoidmise, tarbimise või edastamise rajatiste võimsuse ja kasutamisega või maagaasi veeldusjaamade võimsuse ja kasutamisega, kogub amet üksnes selleks, et täiendada selliseid kogutud tehingukirjeid nagu kauplemiskorraldused, kauplemistehingud, ebastandardsed lepingud või transportimislepingud. Seetõttu ei tohiks põhiandmeid muutuva suurusega lõivukomponendi arvutamisel arvesse võtta. Kuna registreeritud aruandlusmehhanismi staatus on ameti jaoks oluline kulukäitur, peaksid põhiandmeid esitavad registreeritud aruandlusmehhanismid igal juhul maksma kindlasummalise lõivukomponendi. |
| --- | --- |

(17)

Põhiandmeid, näiteks teavet, mis on seotud elektrienergia ja maagaasi tootmise, salvestamise/hoidmise, tarbimise või edastamise rajatiste võimsuse ja kasutamisega või maagaasi veeldusjaamade võimsuse ja kasutamisega, kogub amet üksnes selleks, et täiendada selliseid kogutud tehingukirjeid nagu kauplemiskorraldused, kauplemistehingud, ebastandardsed lepingud või transportimislepingud. Seetõttu ei tohiks põhiandmeid muutuva suurusega lõivukomponendi arvutamisel arvesse võtta. Kuna registreeritud aruandlusmehhanismi staatus on ameti jaoks oluline kulukäitur, peaksid põhiandmeid esitavad registreeritud aruandlusmehhanismid igal juhul maksma kindlasummalise lõivukomponendi.

| (18) | Selleks et turu kuritarvitamist tõhusalt avastada, ei kogu amet andmeid mitte ainult kauplemise ja muude lepingute kohta, vaid ka märkimisväärsel hulgal andmeid organiseeritud turgudel, näiteks energiabörsidel, antud kauplemiskorralduste kohta. Seepärast peaks lõivusüsteem kulude proportsionaalsuse tagamiseks hõlmama ka kauplemiskorraldusi. Samal põhjusel peaks lõivusüsteemi alla kuuluma ka olelusringi käsitlev teave. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et turu kuritarvitamist tõhusalt avastada, ei kogu amet andmeid mitte ainult kauplemise ja muude lepingute kohta, vaid ka märkimisväärsel hulgal andmeid organiseeritud turgudel, näiteks energiabörsidel, antud kauplemiskorralduste kohta. Seepärast peaks lõivusüsteem kulude proportsionaalsuse tagamiseks hõlmama ka kauplemiskorraldusi. Samal põhjusel peaks lõivusüsteemi alla kuuluma ka olelusringi käsitlev teave.

| (19) | Lõivusüsteem ei tohiks diskrimineerida kauplemist organiseeritud turgudel. Energia hulgimüügitoodetega kauplemist seoses elektri või maagaasi tarnimisega organiseeritud turgudel iseloomustab kõrgem standardimistase kui selliste toodetega kauplemist väljaspool organiseeritud turge. Lisaks sisaldavad organiseeritud turgudelt pärit tehingukirjed kauplemiskorraldusi. Turu arengu tendentsid elektri- või maagaasitarnete lepingutega kauplemisel, nagu algoritm- ja välkkauplemine, muutuvad olulisemaks ja seetõttu teatatakse organiseeritud turgudel üha arvukamatest kauplemiskorraldustest ühe standardse tarnelepingu kohta võrreldes väljaspool organiseeritud turgu sõlmitud tarnelepingutega. Seepärast tuleks muutuva suurusega lõivukomponendi arvutamisel kaaluda energia hulgimüügitoodete tehingute kirjeid elektri või maagaasi tarnete kohta organiseeritud turgudelt teisiti kui kirjeid väljastpoolt organiseeritud turge saadud tarnete kohta. |
| --- | --- |

(19)

Lõivusüsteem ei tohiks diskrimineerida kauplemist organiseeritud turgudel. Energia hulgimüügitoodetega kauplemist seoses elektri või maagaasi tarnimisega organiseeritud turgudel iseloomustab kõrgem standardimistase kui selliste toodetega kauplemist väljaspool organiseeritud turge. Lisaks sisaldavad organiseeritud turgudelt pärit tehingukirjed kauplemiskorraldusi. Turu arengu tendentsid elektri- või maagaasitarnete lepingutega kauplemisel, nagu algoritm- ja välkkauplemine, muutuvad olulisemaks ja seetõttu teatatakse organiseeritud turgudel üha arvukamatest kauplemiskorraldustest ühe standardse tarnelepingu kohta võrreldes väljaspool organiseeritud turgu sõlmitud tarnelepingutega. Seepärast tuleks muutuva suurusega lõivukomponendi arvutamisel kaaluda energia hulgimüügitoodete tehingute kirjeid elektri või maagaasi tarnete kohta organiseeritud turgudelt teisiti kui kirjeid väljastpoolt organiseeritud turge saadud tarnete kohta.

| (20) | Elektri või maagaasi transpordiga seotud energia hulgimüügitooteid iseloomustab samasugune lepingute standardimise tase, olenemata sellest, kas nende toodetega kaubeldakse väljaspool organiseeritud turge või organiseeritud turgudel, ning konkurents organiseeritud turgudel ja väljaspool organiseeritud turge kauplemise vahel on väike. Seega ei tohiks lõivusüsteem nende toodete puhul teha vahet organiseeritud turgudelt pärit tehingukirjete ja väljastpoolt organiseeritud turge pärit tehingukirjete vahel. |
| --- | --- |

(20)

Elektri või maagaasi transpordiga seotud energia hulgimüügitooteid iseloomustab samasugune lepingute standardimise tase, olenemata sellest, kas nende toodetega kaubeldakse väljaspool organiseeritud turge või organiseeritud turgudel, ning konkurents organiseeritud turgudel ja väljaspool organiseeritud turge kauplemise vahel on väike. Seega ei tohiks lõivusüsteem nende toodete puhul teha vahet organiseeritud turgudelt pärit tehingukirjete ja väljastpoolt organiseeritud turge pärit tehingukirjete vahel.

| (21) | Kuna lõivud kehtestatakse täismahus käesoleva otsusega, mille alusel määrab amet kindlaks saadaolevad summad, tuleks arved vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 71 esitada võlateatena. |
| --- | --- |

(21)

Kuna lõivud kehtestatakse täismahus käesoleva otsusega, mille alusel määrab amet kindlaks saadaolevad summad, tuleks arved vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 71 esitada võlateatena.

| (22) | Vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 71 osutab amet teenuseid üksnes pärast seda, kui asjakohane lõivusumma on täielikult makstud. Kuna lõivud arvutatakse eelmisel aastal teatatud tehingukirjete arvu alusel, saab saadaolevad summad kindlaks määrata ja arved välja saata alles iga aasta alguses. Registreeritud aruandlusmehhanismidel peaks siiski olema võimalik esitada ametile andmeid pidevalt, seega ka enne, kui nad on asjakohase aasta eest arve tasunud. Kui registreeritud aruandlusmehhanism peaks aga arve tasumisega hilinema, peaks ametil olema õigus võtta üksuselt võimalus esitada andmeid, hoolimata sellest, et üksus on registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklile 11. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 71 osutab amet teenuseid üksnes pärast seda, kui asjakohane lõivusumma on täielikult makstud. Kuna lõivud arvutatakse eelmisel aastal teatatud tehingukirjete arvu alusel, saab saadaolevad summad kindlaks määrata ja arved välja saata alles iga aasta alguses. Registreeritud aruandlusmehhanismidel peaks siiski olema võimalik esitada ametile andmeid pidevalt, seega ka enne, kui nad on asjakohase aasta eest arve tasunud. Kui registreeritud aruandlusmehhanism peaks aga arve tasumisega hilinema, peaks ametil olema õigus võtta üksuselt võimalus esitada andmeid, hoolimata sellest, et üksus on registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklile 11.

| (23) | 2021. aasta peaks olema esimene aasta, mil registreeritud aruandlusmehhanismid peavad maksma lõivu, et katta rahastamiskõlblikud kulud, mis on kindlaks määratud ameti haldusnõukogu poolt määruse (EL) 2019/942 artikli 20 kohaselt 31. detsembriks 2020 vastu võetavas programmdokumendis. |
| --- | --- |

(23)

2021. aasta peaks olema esimene aasta, mil registreeritud aruandlusmehhanismid peavad maksma lõivu, et katta rahastamiskõlblikud kulud, mis on kindlaks määratud ameti haldusnõukogu poolt määruse (EL) 2019/942 artikli 20 kohaselt 31. detsembriks 2020 vastu võetavas programmdokumendis.

| (24) | Lõivusüsteemi käivitumisel peaks registreeritud aruandlusmehhanismidel olema võimalik otsustada, kas nad soovivad säilitada oma registreeringu ameti juures. Seetõttu peaks neil isegi pärast aastalõivu kohta arve saamist olema võimalik vältida lõivu maksmist ja teatada ametile, et nad soovivad loobuda registreeritud aruandlusmehhanismi staatusest. Sel juhul peaks neil olema aega rakendada alternatiivlahendusi määrusest (EL) nr 1227/2011 tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks kasutada muu registreeritud aruandlusmehhanismi teenuseid. Esimesele aastale järgnevatel aastatel peaksid registreeritud aruandlusmehhanismid saama enne iga aasta lõppu otsustada, kas nad soovivad selle staatuse säilitada või mitte, ning neil ei tohiks olla õigus makstud lõive tagasi saada või tasumisele kuuluvate lõivude maksmisest loobuda. |
| --- | --- |

(24)

Lõivusüsteemi käivitumisel peaks registreeritud aruandlusmehhanismidel olema võimalik otsustada, kas nad soovivad säilitada oma registreeringu ameti juures. Seetõttu peaks neil isegi pärast aastalõivu kohta arve saamist olema võimalik vältida lõivu maksmist ja teatada ametile, et nad soovivad loobuda registreeritud aruandlusmehhanismi staatusest. Sel juhul peaks neil olema aega rakendada alternatiivlahendusi määrusest (EL) nr 1227/2011 tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks kasutada muu registreeritud aruandlusmehhanismi teenuseid. Esimesele aastale järgnevatel aastatel peaksid registreeritud aruandlusmehhanismid saama enne iga aasta lõppu otsustada, kas nad soovivad selle staatuse säilitada või mitte, ning neil ei tohiks olla õigus makstud lõive tagasi saada või tasumisele kuuluvate lõivude maksmisest loobuda.

| (25) | Määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 2 kohaselt peab komisjon lõivusumma suuruse korrapäraselt läbi vaatama. Seda tuleks teha koos ameti tegevuse hindamisega vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 45. Selline nõue ei takista komisjoni lõivusüsteemi kõnealustest hindamistest eraldi läbi vaatamast. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) 2019/942 artikli 32 lõike 2 kohaselt peab komisjon lõivusumma suuruse korrapäraselt läbi vaatama. Seda tuleks teha koos ameti tegevuse hindamisega vastavalt määruse (EL) 2019/942 artiklile 45. Selline nõue ei takista komisjoni lõivusüsteemi kõnealustest hindamistest eraldi läbi vaatamast.

| (26) | Käesolev otsus peaks jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist, kuna ameti programmdokument aastateks 2021–2023, millele on osutatud artikli 3 lõigetes 1 ja 2, võetakse vastu 2020. aasta detsembris. Kuna 2021. aasta peaks olema esimene aasta, mil registreeritud aruandlusmehhanismid peavad lõivu maksma, tuleks käesolevat komisjoni otsust, välja arvatud selle artikli 3 lõiked 1 ja 2, kohaldada mitte alates selle jõustumisest, vaid alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(26)

Käesolev otsus peaks jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist, kuna ameti programmdokument aastateks 2021–2023, millele on osutatud artikli 3 lõigetes 1 ja 2, võetakse vastu 2020. aasta detsembris. Kuna 2021. aasta peaks olema esimene aasta, mil registreeritud aruandlusmehhanismid peavad lõivu maksma, tuleks käesolevat komisjoni otsust, välja arvatud selle artikli 3 lõiked 1 ja 2, kohaldada mitte alates selle jõustumisest, vaid alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse lõivud, mille turuosalised või nende nimel andmeid esitavad üksused peavad maksma Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametile (edaspidi „amet“) määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 alusel esitatavate andmete kogumise, käitlemise, töötlemise ja analüüsimise eest, ning nende lõivude maksmise kord.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 2 punktides 1 ja 4 esitatud mõisteid „põhiandmed“ ja „organiseeritud turg“.

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „registreeritud aruandlusmehhanism“ – üksus, mille amet on registreerinud kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikliga 11 tehingukirjetest või põhiandmetest teatamiseks; |
| --- | --- |

1)

„registreeritud aruandlusmehhanism“ – üksus, mille amet on registreerinud kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikliga 11 tehingukirjetest või põhiandmetest teatamiseks;

| 2) | „tehingukirje“ – individuaalne andmekogum, mis sisaldab kauplemistehingu, kauplemiskorralduse või lepingu üksikasju või olelusringi käsitlevat teavet, nagu kauplemistehingute, kauplemiskorralduste või lepingute muutmine, ennetähtaegne lõpetamine või korrigeerimine, ja millest on ametile teatatud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklile 3; |
| --- | --- |

2)

„tehingukirje“ – individuaalne andmekogum, mis sisaldab kauplemistehingu, kauplemiskorralduse või lepingu üksikasju või olelusringi käsitlevat teavet, nagu kauplemistehingute, kauplemiskorralduste või lepingute muutmine, ennetähtaegne lõpetamine või korrigeerimine, ja millest on ametile teatatud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artiklile 3;

| 3) | „turuosaline“ – üksus, mis on registreeritud riikliku reguleeriva asutuse juures vastavalt määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 9. |
| --- | --- |

3)

„turuosaline“ – üksus, mis on registreeritud riikliku reguleeriva asutuse juures vastavalt määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 9.

Artikkel 3

Lõivudest kaetavad kulud

1.   Programmdokumendis, kaasa arvatud eelarve, mille ameti haldusnõukogu võtab määruse (EL) 2019/942 artikli 20 kohaselt vastu iga aasta 31. detsembriks (edaspidi „programmdokument“), määratakse kindlaks kulud, mida võib järgmisel aastal rahastada lõivudest, ning esitatakse nende rahastamiskõlblike kulude prognoos, mida seejärel veel kaks aastat kavatsetakse rahastada lõivudest. Rahastamiskõlblikud on need kulud, sealhulgas üldkulud, mis tekivad ametil registreeritud aruandlusmehhanismide kaudu esitatavate andmete kogumise, käitlemise, töötlemise ja analüüsimisega.

2.   Programmdokumendis määratakse kindlaks järgmisel aastal lõivudest kaetav summa. See summa:

| a) | ei tohi ületada lõike 1 kohaseid rahastamiskõlblikke kulusid; |
| --- | --- |

a)

ei tohi ületada lõike 1 kohaseid rahastamiskõlblikke kulusid;

| b) | peab olema väiksem kui liidu eelarvest ametile asjakohasel aastal eraldatav rahaline toetus. |
| --- | --- |

b)

peab olema väiksem kui liidu eelarvest ametile asjakohasel aastal eraldatav rahaline toetus.

3.   Vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 48 esitab amet iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes üksikasjaliku teabe eelmisel aastal kogutud lõivude summa ja lõivudest kaetud kulude kohta. Amet avalikustab selle aruande asjakohased osad.

Artikkel 4

Lõivu maksmise kohustus

1.   Iga registreeritud aruandlusmehhanism maksab aastalõivu, mis arvutatakse vastavalt artiklile 5. Kõik lõivud makstakse eurodes.

2.   Hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks saadab amet igale registreeritud aruandlusmehhanismile arve aastalõivu kohta, mis tuleb maksta nelja nädala jooksul. Arvel esitatakse üksikasjalik teave lõivusumma arvutamise kohta. Amet ja registreeritud aruandlussüsteem võivad vastastikku kokku leppida, et üle 250 000 euro suurused arved makstakse osade kaupa. Viimase osamakse maksmise tähtaeg on hiljemalt 30. september.

3.   Kui üksus taotleb registreeritud aruandlusmehhanismi staatust, saadab amet üksusele arve, mis moodustab 50 % artikli 5 lõike 1 punkti a kohase kindlasummalise registreerimislõivu komponendist, ning võtab taotluse vastu alles siis, kui arve on makstud. Kui amet lükkab taotluse tagasi, sest üksus ei vasta rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 11 nõuetele, ei ole üksusel õigust makstud lõivu tagasi saada. Pärast üksuse registreerimist registreeritud aruandlusmehhanismina saadab amet üksusele arve ülejäänud lõivusumma kohta, mis koosneb artikli 5 lõike 1 punkti a kohase kindlasummalise registreerimislõivu komponendi 50 %st, ja kui registreeritud aruandlusmehhanism ei deklareeri, et esitab üksnes põhiandmeid, siis ka artikli 6 lõike 4 kohasest tehingukirjetel põhinevast lõivukomponendist.

4.   Registreeritud aruandlusmehhanismidel, mis loobuvad registreeringust ameti juures, ei ole õigust makstud lõive tagasi saada ega tasumisele kuuluvate lõivude maksmisest loobuda. Nad maksavad lõivu kogu asjaomase aasta eest täismahus, välja arvatud juhul, kui nad on teatanud ametile hiljemalt eelmise aasta 31. detsembriks, et ei soovi enam jääda ameti juures registreerituks.

Artikkel 5

Individuaalsete aastalõivude arvutamine

1.   Registreeritud aruandlusmehhanismi makstav aastalõiv koosneb järgmistest osadest:

| a) | 9 000 euro suurune kindlasummalise registreerimislõivu komponent; |
| --- | --- |

a)

9 000 euro suurune kindlasummalise registreerimislõivu komponent;

| b) | tehingukirjetel põhinev lõivukomponent, mis arvutatakse vastavalt artiklile 6, välja arvatud juhul, kui registreeritud aruandlusmehhanism esitab üksnes põhiandmeid; |
| --- | --- |

b)

tehingukirjetel põhinev lõivukomponent, mis arvutatakse vastavalt artiklile 6, välja arvatud juhul, kui registreeritud aruandlusmehhanism esitab üksnes põhiandmeid;

| c) | vajaduse korral positiivne või negatiivne korrektsioonisumma, et tasakaalustada erinevusi eelmisel aastal tehingukirjete alusel makstud lõivukomponendi ja sellise tehingukirjetel põhineva lõivukomponendi vahel, mida oleks makstud vastavalt kõnealuse aasta tegelikule aruandlusele. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral positiivne või negatiivne korrektsioonisumma, et tasakaalustada erinevusi eelmisel aastal tehingukirjete alusel makstud lõivukomponendi ja sellise tehingukirjetel põhineva lõivukomponendi vahel, mida oleks makstud vastavalt kõnealuse aasta tegelikule aruandlusele.

Esimese lõigu punktis c osutatud korrektsioonisumma arvutamiseks lahutatakse eelmisel aastal tehingukirjete alusel arvutatud lõivukomponent jooksval aastal tehingukirjete alusel arvutatud lõivukomponendist.

Eelmisel aastal esimest korda registreeritud aruandlusmehhanismi puhul saadakse esimese lõigu punkti c kohane korrektsioonisumma nii, et jooksval aastal artikli 6 lõike 5 kohaselt tehingukirjete alusel arvutatud lõivukomponent jagatakse 365ga ning korrutatakse registreerimiskuupäeva ja eelmise aasta lõpu vahele jäävate kalendripäevade arvuga ning seejärel lahutatakse sellest artikli 6 lõike 4 kohane summa.

Esimese lõigu punktis c osutatud negatiivne korrektsioonisumma ei tohi olla suurem kui jooksval aastal tehingukirjete alusel arvutatud lõivukomponent.

2.   Kui iga aruandlusmehhanismi jaoks lõike 1 kohaselt arvutatud individuaalsete lõivude summa ületaks summat, mis artikli 3 lõike 2 kohaselt kaetakse lõivudega, vähendatakse iga aruandlusmehhanismi individuaalset lõivusummat, korrutades seda vähenduskoefitsiendiga, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 10

Artikkel 6

Tehingukirjetel põhineva lõivukomponendi arvutamine

1.   Tehingukirjetel põhinev lõivukomponent arvutatakse iga registreeritud aruandlusmehhanismi poolt eelmisel aastal esitatud tehingukirjete alusel järgmiselt:

| a) | amet selgitab välja asjakohase registreeritud aruandlusmehhanismi andmekogumid. Ühte andmekogumisse peab kuuluma üks järgmistest:






  i) | kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile a ja mille on esitanud konkreetset organiseeritud turgu kasutav konkreetne turuosaline; |
| --- | --- | --- |

a)

amet selgitab välja asjakohase registreeritud aruandlusmehhanismi andmekogumid. Ühte andmekogumisse peab kuuluma üks järgmistest:

i)

kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile a ja mille on esitanud konkreetset organiseeritud turgu kasutav konkreetne turuosaline;

| ii) | kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile a ja mille on esitanud konkreetne turuosaline, kes ei kasuta organiseeritud turgu; |
| --- | --- |

ii)

kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile a ja mille on esitanud konkreetne turuosaline, kes ei kasuta organiseeritud turgu;

| iii) | kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile b ja mille on esitanud konkreetne turuosaline; |
| --- | --- |

iii)

kõik tehingukirjed, mis kajastavad energia hulgimüügitooteid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1348/2014 artikli 3 lõike 1 punktile b ja mille on esitanud konkreetne turuosaline;

| b) | amet määrab iga punktis a osutatud andmekogumi puhul kindlaks lõike 2 või 3 kohase lõivu allkomponendi; |
| --- | --- |

b)

amet määrab iga punktis a osutatud andmekogumi puhul kindlaks lõike 2 või 3 kohase lõivu allkomponendi;

| c) | tehingukirjetel põhinev lõivukomponent on punkti b kohaselt kindlaks määratud allkomponentide summa. |
| --- | --- |

c)

tehingukirjetel põhinev lõivukomponent on punkti b kohaselt kindlaks määratud allkomponentide summa.

2.   Lõike 1 punkti a alapunktide i ja iii kohased tehingukirjetel põhineva lõivu allkomponendid andmekogumi kohta on järgmised:

| Tehingukirjed ühe andmekogumi kohta | Lõivukomponent eurodes |
| --- | --- |
| 1 – 1 000 | 250 |
| 1 001 – 10 000 | 500 |
| 10 001 – 100 000 | 1 000 |
| 100 001 – 1 miljon | 2 000 |
| Üle 1 miljoni kuni 10 miljonit | 4 000 |
| Üle 10 miljoni kuni 100 miljonit | 8 000 |
| Üle 100 miljoni | 16 000 |

Tehingukirjed ühe andmekogumi kohta

Lõivukomponent eurodes

1 – 1 000

250

1 001 – 10 000

500

10 001 – 100 000

1 000

100 001 – 1 miljon

2 000

Üle 1 miljoni kuni 10 miljonit

4 000

Üle 10 miljoni kuni 100 miljonit

8 000

Üle 100 miljoni

16 000

3.   Lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase tehingukirjetel põhineva lõivu allkomponendid andmekogumi kohta on järgmised:

| Tehingukirjed ühe andmekogumi kohta | Lõivukomponent eurodes |
| --- | --- |
| 1 – 100 | 250 |
| 101 – 1 000 | 500 |
| 1 001 – 10 000 | 1 000 |
| 10 001 – 100 000 | 2 000 |
| 100 001 – 1 miljon | 4 000 |
| Üle 1 miljoni kuni 10 miljonit | 8 000 |
| Üle 10 miljoni | 16 000 |

Tehingukirjed ühe andmekogumi kohta

Lõivukomponent eurodes

1 – 100

250

101 – 1 000

500

1 001 – 10 000

1 000

10 001 – 100 000

2 000

100 001 – 1 miljon

4 000

Üle 1 miljoni kuni 10 miljonit

8 000

Üle 10 miljoni

16 000

4.   Uue registreeritud aruandlusmehhanismi puhul on tehingukirjetel põhinev komponent registreerimisaastal 65 eurot iga kalendripäeva kohta alates registreerimispäevast kuni aasta lõpuni. Selleks et paremini kajastada registreeritud aruandlusmehhanismi eeldatavat aruandlust, võivad registreeritud aruandlusmehhanism ja amet omavahel kokku leppida teistsuguses summas.

5.   Kui registreeritud aruandlusmehhanism registreeriti eelmisel aastal, kohandatakse iga andmekogumi tehingukirjete arvu enne asjakohaste lõivu alakomponentide kindlaksmääramist järgmiselt:

Image 11

Artikkel 7

Nõuete täitmise tagamine

1.   Arved, mida amet saadab vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3, on ameti finantsmääruse artikli 71 kohaselt võlateated.

2.   Amet võtab kõik asjakohased õiguslikud meetmed, et tagada väljastatud arvete täielik tasumine, kohaldades ameti finantsmääruse asjakohaseid, sealhulgas viivist ja sissenõudmist käsitlevaid norme.

3.   Kui registreeritud aruandlusmehhanism hilineb lõivu maksmisega vähemalt ühe kuu, võib amet otsustada võtta registreeritud aruandlusmehhanismilt võimaluse esitada ametile andmeid kuni lõivu täieliku tasumiseni.

Artikkel 8

Üleminekueeskirjad 2021. aastal

2021. aastal makstavate lõivude suhtes kohaldatakse järgmisi erieeskirju:

| a) | varaseim tähtaeg, mille amet võib artikli 4 lõike 2 kohaselt arvete maksmiseks määrata, on 31. märts 2021; |
| --- | --- |

a)

varaseim tähtaeg, mille amet võib artikli 4 lõike 2 kohaselt arvete maksmiseks määrata, on 31. märts 2021;

| b) | registreeritud aruandlusmehhanismid, mis teatavad ametile hiljemalt 31. märtsiks 2021, et ei soovi enam olla ameti juures registreeritud, ei ole kohustatud lõivu maksma. Neil on võimalik jätkata andmete esitamist kuni 30. juunini 2021; |
| --- | --- |

b)

registreeritud aruandlusmehhanismid, mis teatavad ametile hiljemalt 31. märtsiks 2021, et ei soovi enam olla ameti juures registreeritud, ei ole kohustatud lõivu maksma. Neil on võimalik jätkata andmete esitamist kuni 30. juunini 2021;

| c) | lõivu tasumata jätnud registreeritud aruandlusmehhanismid võib artikli 7 lõike 3 kohaselt jätta ametile andmete esitamise võimalusest ilma alates 1. juulist 2021; |
| --- | --- |

c)

lõivu tasumata jätnud registreeritud aruandlusmehhanismid võib artikli 7 lõike 3 kohaselt jätta ametile andmete esitamise võimalusest ilma alates 1. juulist 2021;

| d) | artikli 5 lõike 1 punkti c ei kohaldata 2021. aastal makstavate lõivude suhtes. |
| --- | --- |

d)

artikli 5 lõike 1 punkti c ei kohaldata 2021. aastal makstavate lõivude suhtes.

Artikkel 9

Hindamine

Komisjon hindab käesoleva otsuse rakendamist 5. juuliks 2024 ja seejärel iga viie aasta järel koos määruse (EL) 2019/942 artikli 45 kohaselt tehtava hindamisega.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikli 3 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 158, 14.6.2019, lk 22.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).

3

(4)  Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti haldusnõukogu 21. juuni 2019. aasta otsus nr 8/2019 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti finantsmääruse kohta.

4

(5)  Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1348/2014, milles käsitletakse andmete esitamist ja millega rakendatakse energia hulgimüügituru terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõikeid 2 ja 6 (ELT L 363, 18.12.2014, lk 121).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

7

---