# Eiropas Savienības L 425/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 425 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 16. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 425

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 16. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2095 (2020. gada 9. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/2096 (2020. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām (CMR), ierīcēm, kuras aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745, noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, noteiktām šķidrām vielām vai maisījumiem, nonilfenolu un azokrāsvielu testēšanas metodēm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikumu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/2097 (2020. gada 15. decembris), ar kuru attiecībā uz 4. starptautisko finanšu pārskatu standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2098 (2020. gada 15. decembris), ar ko sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 443/2011 un (ES) Nr. 444/2011, ar kurām galīgo kompensācijas un galīgo antidempinga maksājumu attiecīgi piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, lai noteiktu, vai var piešķirt atbrīvojumu no šiem pasākumiem vienam Kanādas ražotājam eksportētājam, atceltu antidempinga maksājumu attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja veikto importu un šā ražotāja eksportētāja veiktajam importam piemērotu reģistrāciju | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2099 (2020. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/386 groza attiecībā uz īpašajiem noteikumiem par to tarifa kvotu sadalījumu, kuru kvotas periods būs sācies pirms dienas, no kuras piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punktu | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2100 (2020. gada 15. decembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2101 (2020. gada 15. decembris), ar ko atjauno darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 79 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2102 (2020. gada 15. decembris), ar kuru apstiprina Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari | 84 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2103 (2020. gada 15. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm | 87 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2104 (2020. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas parafīneļļas apstiprinājuma perioda pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 93 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2105 (2020. gada 15. decembris), ar ko atjauno darbīgās vielas etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 96 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/2106 (2020. gada 14. decembris) par aizsardzības pasākumu, ko Somija veikusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK, lai aizliegtu laist tirgū Biltema Nordic Services motora pacēlāja modeli 15-371, ko ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB un Somijas tirgū izplata uzņēmums Biltema Suomi Oy

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8781)

   (
  1
  ) | 101 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/2107 (2020. gada 14. decembris), ar ko groza Lēmumu 2007/25/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020)8789)

   (
  1
  ) | 103 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2095 (2020. gada 9. decembris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Aceite de la Comunitat Valenciana (ACVN))

1

*

Komisijas Regula (ES) 2020/2096 (2020. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām (CMR), ierīcēm, kuras aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745, noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, noteiktām šķidrām vielām vai maisījumiem, nonilfenolu un azokrāsvielu testēšanas metodēm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikumu (
  1
  )

CMR

REACH

1

3

*

Komisijas Regula (ES) 2020/2097 (2020. gada 15. decembris), ar kuru attiecībā uz 4. starptautisko finanšu pārskatu standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2098 (2020. gada 15. decembris), ar ko sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 443/2011 un (ES) Nr. 444/2011, ar kurām galīgo kompensācijas un galīgo antidempinga maksājumu attiecīgi piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, lai noteiktu, vai var piešķirt atbrīvojumu no šiem pasākumiem vienam Kanādas ražotājam eksportētājam, atceltu antidempinga maksājumu attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja veikto importu un šā ražotāja eksportētāja veiktajam importam piemērotu reģistrāciju

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2099 (2020. gada 15. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/386 groza attiecībā uz īpašajiem noteikumiem par to tarifa kvotu sadalījumu, kuru kvotas periods būs sācies pirms dienas, no kuras piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punktu

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2100 (2020. gada 15. decembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2101 (2020. gada 15. decembris), ar ko atjauno darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

79

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2102 (2020. gada 15. decembris), ar kuru apstiprina Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari

84

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2103 (2020. gada 15. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm

87

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2104 (2020. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas parafīneļļas apstiprinājuma perioda pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

93

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2105 (2020. gada 15. decembris), ar ko atjauno darbīgās vielas etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

96

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/2106 (2020. gada 14. decembris) par aizsardzības pasākumu, ko Somija veikusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK, lai aizliegtu laist tirgū Biltema Nordic Services motora pacēlāja modeli 15-371, ko ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB un Somijas tirgū izplata uzņēmums Biltema Suomi Oy

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8781)

   (
  1
  )

Biltema Nordic Services

Biltema Nordic Services AB

Biltema Suomi Oy

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8781)

1

101

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/2107 (2020. gada 14. decembris), ar ko groza Lēmumu 2007/25/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020)8789)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020)8789)

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2095

(2020. gada 9. decembris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Aceite de la Comunitat Valenciana” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Aceite de la Comunitat Valenciana”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 309/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Aceite de la Comunitat Valenciana”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 309/2014 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Aceite de la Comunitat Valenciana” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 9. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 309/2014 (2014. gada 20. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Aceite de la Comunitat Valenciana” (ACVN)) (OV L 91, 27.3.2014., 9. lpp.).

2

(3)  
  OV C 263, 11.8.2020., 6. lpp.

3

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/2096

(2020. gada 15. decembris),

ar ko attiecībā uz kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām (CMR), ierīcēm, kuras aptver Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745, noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, noteiktām šķidrām vielām vai maisījumiem, nonilfenolu un azokrāsvielu testēšanas metodēm groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 68. panta 2. punktu un 131. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 3. ierakstā ir vairākas atsauces uz marķējumu R65, kas ir viena no standarta “R-frāzēm” un norāda uz īpašiem riskiem, kuri izriet no apdraudējuma, kas saistīts ar šīs vielas lietošanu, un aprakstīti Padomes Direktīvā 67/548/EEK (2). Minētā direktīva ir atcelta, tāpēc atsauces uz R65 no 3. ieraksta būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 3. ierakstā ir vairākas atsauces uz marķējumu R65, kas ir viena no standarta “R-frāzēm” un norāda uz īpašiem riskiem, kuri izriet no apdraudējuma, kas saistīts ar šīs vielas lietošanu, un aprakstīti Padomes Direktīvā 67/548/EEK (2). Minētā direktīva ir atcelta, tāpēc atsauces uz R65 no 3. ieraksta būtu jāsvītro.

| (2) | 2015. gada 8. jūlijā Eiropas Ķimikāliju aģentūra uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 3. ieraksta 6. punkta pamata saskaņā ar minētās regulas 69. pantu sagatavoja dokumentāciju un secināja, ka minētajā ierakstā izklāstītā ierobežojuma grozījumu ierosināt nav nepieciešams. Tāpēc 3. ieraksta 6. un 7. punkts ir kļuvis lieks un būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(2)

2015. gada 8. jūlijā Eiropas Ķimikāliju aģentūra uz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 3. ieraksta 6. punkta pamata saskaņā ar minētās regulas 69. pantu sagatavoja dokumentāciju un secināja, ka minētajā ierakstā izklāstītā ierobežojuma grozījumu ierosināt nav nepieciešams. Tāpēc 3. ieraksta 6. un 7. punkts ir kļuvis lieks un būtu jāsvītro.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 22., 67. un 68. ieraksts nosaka ierobežojumus attiecībā uz pentahlorfenolu, tā sāļiem un esteriem, bis(pentabromfenil)ēteri un perfluoroktānskābi un tās sāļiem. Tā kā attiecībā uz šīm vielām stingrākus ierobežojumus nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (3), Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 22., 67. un 68. ieraksts būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 22., 67. un 68. ieraksts nosaka ierobežojumus attiecībā uz pentahlorfenolu, tā sāļiem un esteriem, bis(pentabromfenil)ēteri un perfluoroktānskābi un tās sāļiem. Tā kā attiecībā uz šīm vielām stingrākus ierobežojumus nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (3), Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 22., 67. un 68. ieraksts būtu jāsvītro.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 46. ierakstu minētajā regulā iekļaujot pirmo reizi, nonilfenolam nebija norādīts CAS vai EK numurs. Lai minēto ierakstu precizētu un to varētu pareizi piemērot uzņēmēji un izpildiestādes, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 552/2009 (4) šajā ierakstā tika pievienoti CAS numurs un EK numurs. Šai pievienošanai tomēr bija neparedzētas sekas: 46. ieraksts vairs neattiecās uz visiem nonilfenola izomēriem. Tāpēc būtu jāatspoguļo likumdevēja nodoms ierobežojuma pieņemšanas brīdī un šie numuri jāsvītro. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 46. ierakstu minētajā regulā iekļaujot pirmo reizi, nonilfenolam nebija norādīts CAS vai EK numurs. Lai minēto ierakstu precizētu un to varētu pareizi piemērot uzņēmēji un izpildiestādes, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 552/2009 (4) šajā ierakstā tika pievienoti CAS numurs un EK numurs. Šai pievienošanai tomēr bija neparedzētas sekas: 46. ieraksts vairs neattiecās uz visiem nonilfenola izomēriem. Tāpēc būtu jāatspoguļo likumdevēja nodoms ierobežojuma pieņemšanas brīdī un šie numuri jāsvītro.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 28., 29. un 30. ieraksts aizliedz laist tirgū un izmantot, lai piegādātu plašam patērētāju lokam, vielas, kas klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām (CMR) un norādītas minētā pielikuma 1. līdz 6. papildinājumā, kā arī maisījumus, kuru saturā šādas vielas pārsniedz noteiktas koncentrācijas. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 28., 29. un 30. ieraksts aizliedz laist tirgū un izmantot, lai piegādātu plašam patērētāju lokam, vielas, kas klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēnām, mutagēnām vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām (CMR) un norādītas minētā pielikuma 1. līdz 6. papildinājumā, kā arī maisījumus, kuru saturā šādas vielas pārsniedz noteiktas koncentrācijas.

| (6) | Par CMR klasificētas vielas ir norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (5) VI pielikuma 3. daļā. |
| --- | --- |

(6)

Par CMR klasificētas vielas ir norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (5) VI pielikuma 3. daļā.

| (7) | Pēc tam, kad Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājums bija grozīts ar Komisijas Regulu (ES) 2018/675 (6), lai būtu ņemts vērā, ka uz Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pamata par CMR ir klasificētas jaunas vielas, Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļa ir grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1480 (7) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/217 (8). Regulu (ES) 2018/1480 un (ES) 2020/217 sarakstos norādītās no jauna klasificētās 1.A un 1.B kategorijas CMR vielas ir lietderīgi pievienot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājumam. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājums bija grozīts ar Komisijas Regulu (ES) 2018/675 (6), lai būtu ņemts vērā, ka uz Regulas (EK) Nr. 1272/2008 pamata par CMR ir klasificētas jaunas vielas, Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļa ir grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2018/1480 (7) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/217 (8). Regulu (ES) 2018/1480 un (ES) 2020/217 sarakstos norādītās no jauna klasificētās 1.A un 1.B kategorijas CMR vielas ir lietderīgi pievienot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājumam.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (9) paredz noteikumus par to, kā laiž tirgū, dara pieejamas tirgū vai nodod ekspluatācijā cilvēkiem paredzētas medicīniskas ierīces, šādu ierīču piederumus un tādu grupu izstrādājumus, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam. Tā kā normas par CMR vielām Regulā (ES) 2017/745 jau ir ietvertas un lai nepieļautu regulējuma dublēšanos, uz ierīcēm, kas ir Regulas (ES) 2017/745 tvērumā, būtu jāattiecina izņēmums no ierobežojumiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 28.–30. ierakstā. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (9) paredz noteikumus par to, kā laiž tirgū, dara pieejamas tirgū vai nodod ekspluatācijā cilvēkiem paredzētas medicīniskas ierīces, šādu ierīču piederumus un tādu grupu izstrādājumus, kas nav paredzēti medicīniskam nolūkam. Tā kā normas par CMR vielām Regulā (ES) 2017/745 jau ir ietvertas un lai nepieļautu regulējuma dublēšanos, uz ierīcēm, kas ir Regulas (ES) 2017/745 tvērumā, būtu jāattiecina izņēmums no ierobežojumiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 28.–30. ierakstā.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 68. ieraksta svītrošana būtu jāpiemēro no dienas, kad tiek piemērota attiecīgā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/784 (10) norma, ar kuru perfluoroktānskābe un tās sāļi tiek iekļauti Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 68. ieraksta svītrošana būtu jāpiemēro no dienas, kad tiek piemērota attiecīgā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/784 (10) norma, ar kuru perfluoroktānskābe un tās sāļi tiek iekļauti Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumā.

| (10) | No 2020. gada 1. maija tiek piemērotas ar Regulu (ES) 2018/1480 ieviestās vielu klasifikācijas. Būtu jāatvēlē laiks, ar kuru ieinteresētajām personām pietiktu, lai veiktu attiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek izpildīts ierobežojums, ko šī regula ievieš attiecībā uz vielām, kuras ar Regulu (ES) 2018/1480 klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas CMR. Būtu jāpietiek ar sešiem mēnešiem. Piemērošanas datums neliedz uzņēmējiem piemērot ierobežojumus, kas saistīti ar 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, kuras agrāk klasificētas uz Regulas (ES) 2018/1480 pamata. |
| --- | --- |

(10)

No 2020. gada 1. maija tiek piemērotas ar Regulu (ES) 2018/1480 ieviestās vielu klasifikācijas. Būtu jāatvēlē laiks, ar kuru ieinteresētajām personām pietiktu, lai veiktu attiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek izpildīts ierobežojums, ko šī regula ievieš attiecībā uz vielām, kuras ar Regulu (ES) 2018/1480 klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas CMR. Būtu jāpietiek ar sešiem mēnešiem. Piemērošanas datums neliedz uzņēmējiem piemērot ierobežojumus, kas saistīti ar 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, kuras agrāk klasificētas uz Regulas (ES) 2018/1480 pamata.

| (11) | Deleģētā regula (ES) 2020/217 tiks piemērota no 2021. gada 1. oktobra. Ar šo regulu ieviestais ierobežojums attiecībā uz vielām, kas ar Regulu (ES) 2020/217 klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, tāpēc būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. oktobra. Piemērošanas datums neliedz uzņēmējiem piemērot ierobežojumus, kas saistīti ar 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, kuras agrāk klasificētas uz Regulas (ES) 2020/217 pamata. |
| --- | --- |

(11)

Deleģētā regula (ES) 2020/217 tiks piemērota no 2021. gada 1. oktobra. Ar šo regulu ieviestais ierobežojums attiecībā uz vielām, kas ar Regulu (ES) 2020/217 klasificētas par 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, tāpēc būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. oktobra. Piemērošanas datums neliedz uzņēmējiem piemērot ierobežojumus, kas saistīti ar 1.A vai 1.B kategorijas CMR vielām, kuras agrāk klasificētas uz Regulas (ES) 2020/217 pamata.

| (12) | Komisijas Regula (ES) 2017/776 (11) grozīja virsrakstus un numerāciju Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā. Regula (ES) 2018/675 attiecīgi grozīja Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. slejas 28., 29. un 30. ierakstu. Līdzīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājuma virsraksti. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas Regula (ES) 2017/776 (11) grozīja virsrakstus un numerāciju Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā. Regula (ES) 2018/675 attiecīgi grozīja Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. slejas 28., 29. un 30. ierakstu. Līdzīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 1. līdz 6. papildinājuma virsraksti.

| (13) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 10. papildinājumā minētā pielikuma 43. ieraksta sakarā ir norādītas azokrāsvielu testēšanas metodes. Vairākas no norādītajām testēšanas metodēm ir novecojušas, un Eiropas Standartizācijas komiteja tās ir aizstājusi ar mūsdienīgākām testēšanas metodēm. Tāpēc 10. papildinājums būtu jāgroza, lai atspoguļotu šos grozījumus. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 10. papildinājumā minētā pielikuma 43. ieraksta sakarā ir norādītas azokrāsvielu testēšanas metodes. Vairākas no norādītajām testēšanas metodēm ir novecojušas, un Eiropas Standartizācijas komiteja tās ir aizstājusi ar mūsdienīgākām testēšanas metodēm. Tāpēc 10. papildinājums būtu jāgroza, lai atspoguļotu šos grozījumus.

| (14) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Pielikuma 6. punktu piemēro no 2020. gada 4. jūlija.

Pielikuma 8. punkta b) apakšpunktu piemēro šādi:

| — | rindas par kobaltu, benz[rst]pentafēnu un dibenz[b,def]hrizēnu; dibenz[a,h]pirēnu piemēro no 2021. gada 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

rindas par kobaltu, benz[rst]pentafēnu un dibenz[b,def]hrizēnu; dibenz[a,h]pirēnu piemēro no 2021. gada 1. oktobra,

| — | rindas par 1,2-dihidroksibenzolu; pirokatehīnu, acetaldehīdu; etanālu un spirodiklofēnu (ISO); 3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dek-3-ēn-4-il-2,2-dimetilbutirātu piemēro no 2021. gada 5. jūlija. |
| --- | --- |

—

rindas par 1,2-dihidroksibenzolu; pirokatehīnu, acetaldehīdu; etanālu un spirodiklofēnu (ISO); 3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dek-3-ēn-4-il-2,2-dimetilbutirātu piemēro no 2021. gada 5. jūlija.

Pielikuma 11. punkta b) apakšpunktu piemēro no 2021. gada 1. oktobra.

Pielikuma 12. punkta b) apakšpunktu piemēro šādi:

| — | rindas par kobaltu, etilēnoksīdu; oksirānu, etanola 2,2’-iminobis-, N-(sazarotas un lineāras ķēdes C13-15 alkil) atvasinājumiem, diizoheksilftalātu, halosulfuronmetilu (ISO); metil-3-hlor-5-{[(4,6dimetoksipirimidīn-2il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil1H-pirazol-4-karboksilātu, 2-metilimidazolu un dibutilbis(pentān-2,4-dionato-O,O’)tīnu piemēro no 2021. gada 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

rindas par kobaltu, etilēnoksīdu; oksirānu, etanola 2,2’-iminobis-, N-(sazarotas un lineāras ķēdes C13-15 alkil) atvasinājumiem, diizoheksilftalātu, halosulfuronmetilu (ISO); metil-3-hlor-5-{[(4,6dimetoksipirimidīn-2il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil1H-pirazol-4-karboksilātu, 2-metilimidazolu un dibutilbis(pentān-2,4-dionato-O,O’)tīnu piemēro no 2021. gada 1. oktobra,

| — | rindas par 2-benzil-2-dimetilamino-4’-morfolinobutirofenonu, propikonazolu (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazolu un 1-vinilimidazolu piemēro no 2021. gada 5. jūlija. |
| --- | --- |

—

rindas par 2-benzil-2-dimetilamino-4’-morfolinobutirofenonu, propikonazolu (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazolu un 1-vinilimidazolu piemēro no 2021. gada 5. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 169, 25.6.2019., 45. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 552/2009 (2009. gada 22. jūnijs), ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kura attiecas uz ķīmisku vielu reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 164, 26.6.2009., 7. lpp.).

4

REACH

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (ES) 2018/675 (2018. gada 2. maijs), ar kuru attiecībā uz CMR vielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), XVII pielikuma papildinājumus (OV L 114, 4.5.2018., 4. lpp.).

6

CMR

REACH

(7)  Komisijas Regula (ES) 2018/1480 (2018. gada 4. oktobris), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un labo Komisijas Regulu (ES) 2017/776 (OV L 251, 5.10.2018., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/217 (2019. gada 4. oktobris), ar ko, to pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, kā arī minēto regulu labo (OV L 44, 18.2.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/784 (2020. gada 8. aprīlis), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumu groza attiecībā uz perfluoroktānskābes (PFOA), tās sāļu un ar PFOA saistītu savienojumu iekļaušanu sarakstā (OV L 188, 15.6.2020., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas Regula (ES) 2017/776 (2017. gada 4. maijs), ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 116, 5.5.2017., 1. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 3. ieraksta 2. sleju groza šādi:






  a) | slejas 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Nelaiž tirgū, ja tie satur krāsvielu (ja vien tas nav vajadzīgs fiskālu apsvērumu dēļ) vai smaržvielu, vai abas, un ja:






  — | tos var izmantot par degšķidrumu plaša patēriņa dekoratīvās eļļas lampās un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

pielikuma 3. ieraksta 2. sleju groza šādi:

a)

slejas 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Nelaiž tirgū, ja tie satur krāsvielu (ja vien tas nav vajadzīgs fiskālu apsvērumu dēļ) vai smaržvielu, vai abas, un ja:

—

tos var izmantot par degšķidrumu plaša patēriņa dekoratīvās eļļas lampās un

| — | ieelpoti tie ir kaitīgi un tiek marķēti ar H304.”; |
| --- | --- |

—

ieelpoti tie ir kaitīgi un tiek marķēti ar H304.”;

| b) | slejas 5. punktu aizstāj ar šādu:






  “5. | Neskarot tādu citu Savienības normu īstenošanu, kas attiecas uz vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, piegādātāji pirms laišanas tirgū nodrošina šādu prasību ievērošanu:






  a) | plaša patēriņa lampu eļļu ar marķējumu H304 skaidri, salasāmi un neizdzēšami marķē ar šādu tekstu: “Ar šo šķidrumu pildītas lampas turēt bērniem nepieejamā vietā!”; un no 2010. gada 1. decembra: “Pat malks lampas eļļas vai tikai lampas degļa sūkāšana var izraisīt dzīvībai bīstamus plaušu bojājumus”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

slejas 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.

Neskarot tādu citu Savienības normu īstenošanu, kas attiecas uz vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, piegādātāji pirms laišanas tirgū nodrošina šādu prasību ievērošanu:

a)

plaša patēriņa lampu eļļu ar marķējumu H304 skaidri, salasāmi un neizdzēšami marķē ar šādu tekstu: “Ar šo šķidrumu pildītas lampas turēt bērniem nepieejamā vietā!”; un no 2010. gada 1. decembra: “Pat malks lampas eļļas vai tikai lampas degļa sūkāšana var izraisīt dzīvībai bīstamus plaušu bojājumus”;

| b) | plaša patēriņa grila aizdedzināšanas šķidrumu ar marķējumu H304 no 2010. gada 1. decembra salasāmi un neizdzēšami marķē ar šādu tekstu: “Pat malks grila aizdedzināšanas šķidruma var izraisīt dzīvībai bīstamus plaušu bojājumus”; |
| --- | --- |

b)

plaša patēriņa grila aizdedzināšanas šķidrumu ar marķējumu H304 no 2010. gada 1. decembra salasāmi un neizdzēšami marķē ar šādu tekstu: “Pat malks grila aizdedzināšanas šķidruma var izraisīt dzīvībai bīstamus plaušu bojājumus”;

| c) | plaša patēriņa lampu eļļu un grila aizdedzināšanas šķidrumus ar marķējumu H304 no 2010. gada 1. decembra iepako melnos necaurredzamos traukos, kuru tilpums nepārsniedz 1 litru.”; |
| --- | --- |

c)

plaša patēriņa lampu eļļu un grila aizdedzināšanas šķidrumus ar marķējumu H304 no 2010. gada 1. decembra iepako melnos necaurredzamos traukos, kuru tilpums nepārsniedz 1 litru.”;

| c) | slejas 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

slejas 6. punktu svītro;

| d) | slejas 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

slejas 7. punktu svītro;

| 2) | pielikuma 22. ierakstu svītro; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 22. ierakstu svītro;

| 3) | pielikuma 28.–30. punktā 2. slejas 2. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:






  “f) | ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/745”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 28.–30. punktā 2. slejas 2. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:

“f)

ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/745”;

| 4) | pielikuma 46. ieraksta 1. slejas a) punktā svītro atsauces uz CAS numuru un EK numuru; |
| --- | --- |

4)

pielikuma 46. ieraksta 1. slejas a) punktā svītro atsauces uz CAS numuru un EK numuru;

| 5) | pielikuma 67. ierakstu svītro; |
| --- | --- |

5)

pielikuma 67. ierakstu svītro;

| 6) | pielikuma 68. ierakstu svītro; |
| --- | --- |

6)

pielikuma 68. ierakstu svītro;

| 7) | pielikuma 1. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu: | “28. ieraksts. Kancerogēnas vielas: 1.A kategorija”; |
| --- | --- | --- |

7)

pielikuma 1. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“28. ieraksts. Kancerogēnas vielas: 1.A kategorija”;

| 8) | pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu: | “28. ieraksts. Kancerogēnas vielas: 1.B kategorija”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“28. ieraksts. Kancerogēnas vielas: 1.B kategorija”;

| b) | papildinājuma tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:









  “kobalts | 027-001-00-9 | 231-158-0 | 7440-48-4”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “benz[rst]pentafēns | 601-090-00-X | 205-877-5 | 189-55-9”; | |
| “dibenz[b,def]hrizēns; dibenz[a,h]pirēns | 601-091-00-5 | 205-878-0 | 189-64-0”; | |
| “1,2-dihidroksibenzols; pirokatehīns | 604-016-00-4 | 204-427-5 | 120-80-9”; | |
| “acetaldehīds; etanāls | 605-003-00-6 | 200-836-8 | 75-07-0”; | |
| “spirodiklofēns (ISO); 3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dec-3-ēn-4-il 2,2-dimetilbutirāts | 607-730-00-4 | - | 148477-71-8”; | |

b)

papildinājuma tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:

“kobalts

027-001-00-9

231-158-0

7440-48-4”;

“benz[rst]pentafēns

601-090-00-X

205-877-5

189-55-9”;

“dibenz[b,def]hrizēns; dibenz[a,h]pirēns

601-091-00-5

205-878-0

189-64-0”;

“1,2-dihidroksibenzols; pirokatehīns

604-016-00-4

204-427-5

120-80-9”;

“acetaldehīds; etanāls

605-003-00-6

200-836-8

75-07-0”;

“spirodiklofēns (ISO); 3-(2,4-dihlorfenil)-2-okso-1-oksaspiro[4.5]dec-3-ēn-4-il 2,2-dimetilbutirāts

607-730-00-4

-

148477-71-8”;

| 9) | pielikuma 3. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu: | “29. ieraksts. Cilmes šūnām mutagēnas vielas: 1.A kategorija”; |
| --- | --- | --- |

9)

pielikuma 3. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“29. ieraksts. Cilmes šūnām mutagēnas vielas: 1.A kategorija”;

| 10) | pielikuma 4. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu: | “29. ieraksts. Cilmes šūnām mutagēnas vielas: 1.B kategorija”; |
| --- | --- | --- |

10)

pielikuma 4. papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“29. ieraksts. Cilmes šūnām mutagēnas vielas: 1.B kategorija”;

| 11) | pielikuma 5. papildinājumu groza šādi:






  a) | papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu: | “30. ieraksts. Reproduktīvie toksikanti: 1.A kategorija”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

pielikuma 5. papildinājumu groza šādi:

a)

papildinājuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“30. ieraksts. Reproduktīvie toksikanti: 1.A kategorija”;

| b) | papildinājuma tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:









  “metildzīvsudraba hlorīds | 080-012-00-0 | 204-064-2 | 115-09-3”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

papildinājuma tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:

“metildzīvsudraba hlorīds

080-012-00-0

204-064-2

115-09-3”;

| 12) | pielikuma 6. papildinājumu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu: | “30. ieraksts. Reproduktīvie toksikanti: 1.B kategorija”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

pielikuma 6. papildinājumu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“30. ieraksts. Reproduktīvie toksikanti: 1.B kategorija”;

| b) | tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:









  “kobalts | 027-001-00-9 | 231-158-0 | 7440-48-4”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “etilēnoksīds; oksirāns | 603-023-00-X | 200-849-9 | 75-21-8”; | |
| “etanola 2,2’-iminobis-,N-(sazarotas un lineāras ķēdes C13–15 alkil)atvasinājumi | 603-236-00-8 | 308-208-6 | 97925-95-6”; | |
| “2-benzil-2-dimetilamino-4’-morfolinobutirofenons | 606-047-00-9 | 404-360-3 | 119313-12-1”; | |
| “diizoheksilftalāts | 607-737-00-2 | 276-090-2 | 71850-09-4”; | |
| “propikonazols (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazols | 613-205-00-0 | 262-104-4 | 60207-90-1”; | |
| “1-vinilimidazols | 613-328-00-X | 214-012-0 | 1072-63-5”; | |
| “halosulfuronmetils (ISO);
  metil 3-hlor-5-{[(4,6dimetoksipirimidīn-2il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil1H-pirazol-4-karboksilāts | 613-329-00-5 | - | 100784-20-1”; | |
| “2-metilimidazols | 613-330-00-0 | 211-765-7 | 693-98-1”; | |
| “dibutilbis(pentān-2,4-dionato-O,O’)alva | 650-056-00-0 | 245-152-0 | 22673-19-4”; | |

b)

tabulā šeit sniegtajā indeksa numuru secībā iekļauj šādus ierakstus:

“kobalts

027-001-00-9

231-158-0

7440-48-4”;

“etilēnoksīds; oksirāns

603-023-00-X

200-849-9

75-21-8”;

“etanola 2,2’-iminobis-,N-(sazarotas un lineāras ķēdes C13–15 alkil)atvasinājumi

603-236-00-8

308-208-6

97925-95-6”;

“2-benzil-2-dimetilamino-4’-morfolinobutirofenons

606-047-00-9

404-360-3

119313-12-1”;

“diizoheksilftalāts

607-737-00-2

276-090-2

71850-09-4”;

“propikonazols (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dihlorfenil)-4-propil-1,3-dioksolān-2-il]metil}-1H-1,2,4-triazols

613-205-00-0

262-104-4

60207-90-1”;

“1-vinilimidazols

613-328-00-X

214-012-0

1072-63-5”;

“halosulfuronmetils (ISO);

metil 3-hlor-5-{[(4,6dimetoksipirimidīn-2il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil1H-pirazol-4-karboksilāts

613-329-00-5

-

100784-20-1”;

“2-metilimidazols

613-330-00-0

211-765-7

693-98-1”;

“dibutilbis(pentān-2,4-dionato-O,O’)alva

650-056-00-0

245-152-0

22673-19-4”;

| 13) | pielikuma 10. papildinājuma tabulu aizstāj ar šādu:







  “Eiropas standartizācijas organizācija | Harmonizētā standarta numurs un nosaukums | Aizstātā standarta numurs |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 17234-1:2015
  Āda. Ķīmiskie testi dažu azokrāsvielu noteikšanai krāsotās ādās – 1. daļa: No azokrāsvielām radušos aromātisko amīnu noteikšana | EN ISO 17234-1:2010 |
| CEN | EN ISO 17234-2:2011
  Āda. Ķīmiskie testi dažu azokrāsvielu noteikšanai krāsotās ādās – 2. daļa: 4-aminoazobenzola noteikšana | CEN ISO/TS 17234:2003 |
| CEN | EN ISO 14362-1:2017
  Tekstilizstrādājumi. Metodes, kā konstatēt dažus no azokrāsvielām radušos aromātiskos amīnus. 1. daļa: Dažu azokrāsvielu lietošanas konstatēšana ar un bez šķiedru ekstrahēšanas | EN 14362-1:2012 |
| CEN | EN ISO 14362-3:2017
  Tekstilizstrādājumi. Metodes, kā konstatēt dažus no azokrāsvielām radušos aromātiskos amīnus. 3. daļa: Dažu azokrāsvielu, kuras var izdalīt 4-aminoazobenzolu, lietošanas konstatēšana | EN 14362-3:2012” |

13)

pielikuma 10. papildinājuma tabulu aizstāj ar šādu:

“Eiropas standartizācijas organizācija

Harmonizētā standarta numurs un nosaukums

Aizstātā standarta numurs

CEN

EN ISO 17234-1:2015

Āda. Ķīmiskie testi dažu azokrāsvielu noteikšanai krāsotās ādās – 1. daļa: No azokrāsvielām radušos aromātisko amīnu noteikšana

EN ISO 17234-1:2010

CEN

EN ISO 17234-2:2011

Āda. Ķīmiskie testi dažu azokrāsvielu noteikšanai krāsotās ādās – 2. daļa: 4-aminoazobenzola noteikšana

CEN ISO/TS 17234:2003

CEN

EN ISO 14362-1:2017

Tekstilizstrādājumi. Metodes, kā konstatēt dažus no azokrāsvielām radušos aromātiskos amīnus. 1. daļa: Dažu azokrāsvielu lietošanas konstatēšana ar un bez šķiedru ekstrahēšanas

EN 14362-1:2012

CEN

EN ISO 14362-3:2017

Tekstilizstrādājumi. Metodes, kā konstatēt dažus no azokrāsvielām radušos aromātiskos amīnus. 3. daļa: Dažu azokrāsvielu, kuras var izdalīt 4-aminoazobenzolu, lietošanas konstatēšana

EN 14362-3:2012”

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/2097

(2020. gada 15. decembris),

ar kuru attiecībā uz 4. starptautisko finanšu pārskatu standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2020. gada 25. jūnijā publicēja pagaidu atbrīvojuma no 9. SFPS piemērošanas pagarinājumu (grozījumi 4. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS) “Apdrošināšanas līgumi”). |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome 2020. gada 25. jūnijā publicēja pagaidu atbrīvojuma no 9. SFPS piemērošanas pagarinājumu (grozījumi 4. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS) “Apdrošināšanas līgumi”).

| (3) | Ar 4. SFPS grozījumiem ir paredzēts risināt jautājumu par pagaidu ietekmi uz grāmatvedību, kas rodas no tā, ka 9. SFPS “Finanšu instrumenti” un nākamajam 17. SFPS “Apdrošināšanas līgumi” ir dažādi spēkā stāšanās datumi. Konkrētāk, ar 4. SFPS grozījumiem pagarina termiņu pagaidu atbrīvojumam no 9. SFPS piemērošanas līdz 2023. gadam, lai 9. SFPS spēkā stāšanās datumu saskaņotu ar jauno 17. SFPS. |
| --- | --- |

(3)

Ar 4. SFPS grozījumiem ir paredzēts risināt jautājumu par pagaidu ietekmi uz grāmatvedību, kas rodas no tā, ka 9. SFPS “Finanšu instrumenti” un nākamajam 17. SFPS “Apdrošināšanas līgumi” ir dažādi spēkā stāšanās datumi. Konkrētāk, ar 4. SFPS grozījumiem pagarina termiņu pagaidu atbrīvojumam no 9. SFPS piemērošanas līdz 2023. gadam, lai 9. SFPS spēkā stāšanās datumu saskaņotu ar jauno 17. SFPS.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1988 (3) 9. SFPS piemērošanas fakultatīvā atlikšana uzņēmumiem, kas galvenokārt veic apdrošināšanas darbības, tostarp finanšu konglomerāta apdrošināšanas nozarē, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (4), tika noteikta 2021. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1988 (3) 9. SFPS piemērošanas fakultatīvā atlikšana uzņēmumiem, kas galvenokārt veic apdrošināšanas darbības, tostarp finanšu konglomerāta apdrošināšanas nozarē, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (4), tika noteikta 2021. gada 1. janvārī.

| (5) | Minētajiem uzņēmumiem būtu jāļauj atlikt 9. SFPS izmantošanu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(5)

Minētajiem uzņēmumiem būtu jāļauj atlikt 9. SFPS izmantošanu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 1. janvārim.

| (6) | Pēc apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu Komisija secina, ka 4. SFPS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Pēc apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu Komisija secina, ka 4. SFPS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 4. starptautisko finanšu pārskatu standartu “Apdrošināšanas līgumi” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Katrs uzņēmums un katrs finanšu konglomerāts, kas definēts Regulas (ES) 2017/1988 2. pantā, piemēro šīs regulas 1. pantā minētos grozījumus no 2021. gada 1. janvāra attiecībā uz finanšu gadiem, kas sākas 2021. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (ES) 2017/1988 (2017. gada 3. novembris), ar kuru attiecībā uz 4. starptautisko finanšu pārskatu standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 291, 9.11.2017., 72. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Pagaidu atbrīvojuma no 9. SFPS piemērošanas pagarinājums

4. SFPS grozījumi

4. SFPS “
  Apdrošināšanas līgumi
  ” grozījumi

Groza 20.A, 20.J un 20.O punktu.

Pagaidu atbrīvojums no 9. SFPS

| 20.A | 9. SFPS attiecas uz finanšu instrumentu uzskaiti un ir spēkā attiecībā uz gada periodiem, kas sākas 2018. gada 1. janvārī vai vēlāk. Tomēr apdrošinātājam, kas atbilst 20.B punktā noteiktajiem kritērijiem, šis SFPS paredz pagaidu atbrīvojumu, kas apdrošinātājam atļauj, bet nepieprasa gada periodiem, kuri sākas pirms 2023. gada 1. janvāra, piemērot nevis 9. SFPS, bet gan 39. SGS “Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana”. Apdrošinātājs, kas piemēro pagaidu atbrīvojumu no 9. SFPS:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.A

a)

...

...

| 20.J | Ja uzņēmums atkārtotas novērtēšanas rezultātā (skatīt 20.G punkta a) apakšpunktu) vairs nekvalificējas pagaidu atbrīvojumam no 9. SFPS piemērošanas, uzņēmumam ir atļauts turpināt piemērot pagaidu atbrīvojumu no 9. SFPS tikai līdz tā gada perioda beigām, kurš sākās tūlīt pēc minētās atkārtotās novērtēšanas. Tomēr uzņēmumam ir jāpiemēro 9. SFPS gada periodiem, kuri sākas 2023. gada 1. janvārī vai vēlāk. Piemēram, ja uzņēmums, piemērojot 20.G punkta a) apakšpunktu, konstatē, ka tas vairs nekvalificējas pagaidu atbrīvojuma no 9. SFPS piemērošanai 2018. gada 31. decembrī (tā gada perioda beigās), uzņēmumam ir atļauts turpināt piemērot pagaidu atbrīvojumu no 9. SFPS tikai līdz 2019. gada 31. decembrim.
  ... |
| --- | --- |

20.J

...

Pagaidu atbrīvojums no konkrētām 28. SGS prasībām

| 20.O | 28. SGS “Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos” 35.–36. punktā ir noteikta prasība, ka uzņēmumam, izmantojot pašu kapitāla metodi, jāpiemēro vienota grāmatvedības politika. Tomēr attiecībā uz gada periodiem, kuri sākas pirms 2023. gada 1. janvāra, uzņēmumam ir atļauts, bet netiek prasīts saglabāt asociētā uzņēmuma vai kopuzņēmuma piemēroto attiecīgo grāmatvedības politiku šādi:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.O

a)

...

...

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2098

(2020. gada 15. decembris),

ar ko sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 443/2011 un (ES) Nr. 444/2011, ar kurām galīgo kompensācijas un galīgo antidempinga maksājumu attiecīgi piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, lai noteiktu, vai var piešķirt atbrīvojumu no šiem pasākumiem vienam Kanādas ražotājam eksportētājam, atceltu antidempinga maksājumu attiecībā uz šā ražotāja eksportētāja veikto importu un šā ražotāja eksportētāja veiktajam importam piemērotu reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu un 14. panta 5. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 23. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518 (2015. gada 14. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (3), un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519 (2015. gada 14. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (4),

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

1.   PIEPRASĪJUMS

PIEPRASĪJUMS

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) atbilstoši antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktam saņēma pieprasījumu atbrīvot no biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, piemērojamajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem, ciktāl tie attiecas uz Verbio Diesel Canada Corporation (“pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) atbilstoši antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktam saņēma pieprasījumu atbrīvot no biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, piemērojamajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem, ciktāl tie attiecas uz Verbio Diesel Canada Corporation (“pieprasījuma iesniedzējs”).

Verbio Diesel Canada Corporation

| (2) | Pieprasījumu 2020. gada 13. jūlijā iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, biodīzeļdegvielas ražotājs eksportētājs Kanādā. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu 2020. gada 13. jūlijā iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, biodīzeļdegvielas ražotājs eksportētājs Kanādā.

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

| (3) | Pārskatāmais ražojums ir tādi nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”), tīrā veidā vai maisījumā, kuri satur vairāk par 20 masas % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, iegūtus sintēzes un/vai destilācijas procesā, kuri sūtīti no Kanādas, ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Kanādā un kurus patlaban deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric kodi 3826001020, 3826001050, 3826001089) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009011). |
| --- | --- |

(3)

Pārskatāmais ražojums ir tādi nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīnu gāzeļļas, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”), tīrā veidā vai maisījumā, kuri satur vairāk par 20 masas % nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, iegūtus sintēzes un/vai destilācijas procesā, kuri sūtīti no Kanādas, ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Kanādā un kurus patlaban deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric kodi 3826001020, 3826001050, 3826001089) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009011).

3.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (4) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 (5) un (EK) Nr. 599/2009 (6) noteica Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 (5) un (EK) Nr. 599/2009 (6) noteica Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu.

5

6

| (5) | Minētie pasākumi ar Padomes Īstenošanas regulām (ES) Nr. 443/2011 (7) un (ES) Nr. 444/2011 (8) tika piemēroti arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā. |
| --- | --- |

(5)

Minētie pasākumi ar Padomes Īstenošanas regulām (ES) Nr. 443/2011 (7) un (ES) Nr. 444/2011 (8) tika piemēroti arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā.

7

8

| (6) | Patlaban ir spēkā pasākumi, kuri pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktam, noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518 un kuri pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 2. punktam, noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519 (9). |
| --- | --- |

(6)

Patlaban ir spēkā pasākumi, kuri pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktam, noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518 un kuri pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 2. punktam, noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519 (9).

9

| (7) | 2020. gada 14. septembrī Komisija sāka divas termiņbeigu pārskatīšanas, attiecīgi ievērojot antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu (10) un antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 2. punktu (11). Minētās pārskatīšanas izmeklēšanas vēl turpinās. |
| --- | --- |

(7)

2020. gada 14. septembrī Komisija sāka divas termiņbeigu pārskatīšanas, attiecīgi ievērojot antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu (10) un antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 2. punktu (11). Minētās pārskatīšanas izmeklēšanas vēl turpinās.

10

11

4.   PĀRSKATĪŠANAS PAMATOJUMS

PĀRSKATĪŠANAS PAMATOJUMS

| (8) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas pārskatāmo ražojumu uz Savienību nav eksportējis izmeklēšanas periodā, kas izmantots izmeklēšanā, t. i., laikposmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. jūnijam (“sākotnējās izmeklēšanas periods”), kuras rezultātā noteikti ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 443/2011 un (ES) Nr. 444/2011 pieņemtie paplašinātie pasākumi. Pieprasījuma iesniedzējs juridiski izveidots tikai 2019. gadā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā ražotnes vēl nemaz nebija. Tā tika izveidota un atvērta faktiski 2012. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas pārskatāmo ražojumu uz Savienību nav eksportējis izmeklēšanas periodā, kas izmantots izmeklēšanā, t. i., laikposmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. jūnijam (“sākotnējās izmeklēšanas periods”), kuras rezultātā noteikti ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 443/2011 un (ES) Nr. 444/2011 pieņemtie paplašinātie pasākumi. Pieprasījuma iesniedzējs juridiski izveidots tikai 2019. gadā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā ražotnes vēl nemaz nebija. Tā tika izveidota un atvērta faktiski 2012. gadā.

| (9) | Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka tas ir patiesais ražotājs, un apgalvoja, ka nav apgājis spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus, ka tas ir patiesais ražotājs, un apgalvoja, ka nav apgājis spēkā esošos pasākumus.

| (10) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja arī, ka tas importēja attiecīgo ražojumu Savienībā pēc sākotnējās IP, t. i., attiecīgi 2019. gada decembrī un 2020. gada jūnijā. |
| --- | --- |

(10)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja arī, ka tas importēja attiecīgo ražojumu Savienībā pēc sākotnējās IP, t. i., attiecīgi 2019. gada decembrī un 2020. gada jūnijā.

5.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

5.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (11) | Komisija pārbaudīja pieejamos pierādījumus un secināja, ka tie ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu atbilstoši antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktam, lai noteiktu, vai ir iespējams piešķirt pieprasījuma iesniedzējam atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pārbaudīja pieejamos pierādījumus un secināja, ka tie ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu atbilstoši antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktam, lai noteiktu, vai ir iespējams piešķirt pieprasījuma iesniedzējam atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem.

| (12) | Zināmie ieinteresētie Savienības ražošanas nozares pārstāvji tika informēti par pārskatīšanas pieprasījumu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(12)

Zināmie ieinteresētie Savienības ražošanas nozares pārstāvji tika informēti par pārskatīšanas pieprasījumu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (13) | Šajā izmeklēšanā Komisija pievērsīs īpašu uzmanību pieprasījuma iesniedzēja saistībai ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi, lai pārliecinātos, ka tas nav izveidots vai netiek izmantots pasākumu apiešanai. Komisija apsvērs arī, vai būtu jāpiemēro īpaši uzraudzības nosacījumi, ja izmeklēšanā tiks secināts, ka atbrīvojuma piešķiršana ir pamatota. |
| --- | --- |

(13)

Šajā izmeklēšanā Komisija pievērsīs īpašu uzmanību pieprasījuma iesniedzēja saistībai ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie pasākumi, lai pārliecinātos, ka tas nav izveidots vai netiek izmantots pasākumu apiešanai. Komisija apsvērs arī, vai būtu jāpiemēro īpaši uzraudzības nosacījumi, ja izmeklēšanā tiks secināts, ka atbrīvojuma piešķiršana ir pamatota.

5.2.   Spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšana un importa reģistrācija

Spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšana un importa reģistrācija

| (14) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 4. punktu tad, ja attiecīgajā valstī ir jauni eksportētāji, kas izmeklēšanas periodā, pēc kura noteikti pasākumi, nav eksportējuši ražojumu, būtu jāatceļ spēkā esošais antidempinga maksājums, kas noteikts tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 4. punktu tad, ja attiecīgajā valstī ir jauni eksportētāji, kas izmeklēšanas periodā, pēc kura noteikti pasākumi, nav eksportējuši ražojumu, būtu jāatceļ spēkā esošais antidempinga maksājums, kas noteikts tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod eksportam uz Savienību.

| (15) | Tomēr saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu šāds imports būtu jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka tad, ja pārskatīšanā tiktu konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs apiet pasākumus, antidempinga maksājumus varētu iekasēt no šā importa reģistrācijas dienas. Pieteikuma iesniedzēja iespējamo nākotnes saistību apjoms būtu vienāds ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/1518 1. panta 2. punkta maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem” (172,2 EUR/t). |
| --- | --- |

(15)

Tomēr saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu šāds imports būtu jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka tad, ja pārskatīšanā tiktu konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs apiet pasākumus, antidempinga maksājumus varētu iekasēt no šā importa reģistrācijas dienas. Pieteikuma iesniedzēja iespējamo nākotnes saistību apjoms būtu vienāds ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/1518 1. panta 2. punkta maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem” (172,2 EUR/t).

5.3.   Spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi

Spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi

| (16) | Minētie pasākumi paliks spēkā, jo antisubsidēšanas pamatregula neparedz kompensācijas maksājumu atcelšanu gadījumos, kad sākotnējās izmeklēšanas laikā netiek veikta eksportētāju individuāla izmeklēšana. Tikai tad, ja pārskatīšanā tiks konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs ir tiesīgs saņemt atbrīvojumu, tiks atcelti attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(16)

Minētie pasākumi paliks spēkā, jo antisubsidēšanas pamatregula neparedz kompensācijas maksājumu atcelšanu gadījumos, kad sākotnējās izmeklēšanas laikā netiek veikta eksportētāju individuāla izmeklēšana. Tikai tad, ja pārskatīšanā tiks konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs ir tiesīgs saņemt atbrīvojumu, tiks atcelti attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi.

5.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (17) | Izmeklēšana aptvers laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2020. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšana aptvers laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2020. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

5.5.   Izmeklēšana par pieteikuma iesniedzēju

Izmeklēšana par pieteikuma iesniedzēju

| (18) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīs anketu. Ja vien nav norādīts citādi, pieprasījuma iesniedzējs, ievērojot antidempinga pamatregulas 6. panta 2. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 11. panta 2. punktu, atbildes uz anketas jautājumiem iesniedz 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(18)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīs anketu. Ja vien nav norādīts citādi, pieprasījuma iesniedzējs, ievērojot antidempinga pamatregulas 6. panta 2. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 11. panta 2. punktu, atbildes uz anketas jautājumiem iesniedz 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5.6.   Cita rakstiski sniedzama informācija

Cita rakstiski sniedzama informācija

| (19) | Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šīs regulas noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(19)

Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šīs regulas noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5.7.   Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

| (20) | Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tajā jānorāda pieprasījuma iesniegšanas iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākšanas posmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(20)

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tajā jānorāda pieprasījuma iesniegšanas iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākšanas posmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

5.8.   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

| (21) | Uz informāciju, ko tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniedz Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj Komisijai a) šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(21)

Uz informāciju, ko tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniedz Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas nepārprotami ļauj Komisijai a) šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

| (22) | Visa rakstiski iesniegtā informācija, ieskaitot šajā regulā prasīto informāciju, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Sensitive”. Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu lūgumu saglabāt konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(22)

Visa rakstiski iesniegtā informācija, ieskaitot šajā regulā prasīto informāciju, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Sensitive”. Personas, kas šīs izmeklēšanas gaitā iesniedz informāciju, ir aicinātas pamatot savu lūgumu saglabāt konfidencialitāti.

Sensitive

| (23) | Personām, kas sniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, saskaņā ar antidempinga pamatregulas 19. panta 2. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. |
| --- | --- |

(23)

Personām, kas sniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, saskaņā ar antidempinga pamatregulas 19. panta 2. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību.

Sensitive

For inspection by interested parties

| (24) | Ja persona, kas iesniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu konfidenciālu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza. |
| --- | --- |

(24)

Ja persona, kas iesniedz informāciju ar norādi “Sensitive”, nenorāda pamatotu iemeslu, kāpēc tā lūdz saglabāt konfidencialitāti, vai nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, Komisija šādu konfidenciālu informāciju var neņemt vērā, ja vien no uzticamiem avotiem nevar pietiekami pierādīt, ka informācija ir pareiza.

Sensitive

| (25) | Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieprasījumus, ieskaitot skenētās pilnvaras un izziņas, iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – pārnēsājamā elektroniskās informācijas nesējā (CD-ROM, DVD, USB zibatmiņā u. tml.), ko iesniedz personīgi vai nosūta pa pastu ierakstītā pasta sūtījumā. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieprasījumus, ieskaitot skenētās pilnvaras un izziņas, iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – pārnēsājamā elektroniskās informācijas nesējā (CD-ROM, DVD, USB zibatmiņā u. tml.), ko iesniedz personīgi vai nosūta pa pastu ierakstītā pasta sūtījumā. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

CD-ROM

DVD

USB

| (26) | Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekšminētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.
  Komisijas adrese sarakstei:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office:
  CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: TRADE-R731-BIODIESEL-EXEMPTION@ec.europa.eu |

(26)

Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, ka norādītā e-pasta adrese ir funkcionējoša, oficiāla darba e-pasta adrese un ka e-pasts ik dienu tiek pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Iepriekšminētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, arī ar principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai.

Komisijas adrese sarakstei:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office:
  CHAR 04/039

Office:

CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: TRADE-R731-BIODIESEL-EXEMPTION@ec.europa.eu

6.   IESPĒJA IESNIEGT PIEZĪMES PAR CITU PERSONU IESNIEGTO INFORMĀCIJU

IESPĒJA IESNIEGT PIEZĪMES PAR CITU PERSONU IESNIEGTO INFORMĀCIJU

| (27) | Lai nodrošinātu tiesības uz aizstāvību, ieinteresētajām personām būtu jābūt iespējai sniegt piezīmes par informāciju, ko iesniegušas pārējās ieinteresētās personas. To darot, ieinteresētās personas var aplūkot tikai tos jautājumus, kas jau apskatīti pārējo ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā, un nevar izvirzīt jaunus jautājumus. Ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem galīgajiem konstatējumiem, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz piecu dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par galīgajiem konstatējumiem. Ja tiek izpausta galīgā papildinformācija, tad piezīmes, ko, reaģējot uz izpausto informāciju, sniedz citas ieinteresētās personas, jāiesniedz vienas dienas laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par minēto papildus izpausto informāciju, ja vien nav norādīts citādi. Noteiktais laikposms neskar Komisijas tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos no ieinteresētajām personām pieprasīt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu tiesības uz aizstāvību, ieinteresētajām personām būtu jābūt iespējai sniegt piezīmes par informāciju, ko iesniegušas pārējās ieinteresētās personas. To darot, ieinteresētās personas var aplūkot tikai tos jautājumus, kas jau apskatīti pārējo ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā, un nevar izvirzīt jaunus jautājumus. Ja vien nav norādīts citādi, piezīmes par informāciju, ko, reaģējot uz izpaustajiem galīgajiem konstatējumiem, sniegušas citas ieinteresētās personas, jāiesniedz piecu dienu laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par galīgajiem konstatējumiem. Ja tiek izpausta galīgā papildinformācija, tad piezīmes, ko, reaģējot uz izpausto informāciju, sniedz citas ieinteresētās personas, jāiesniedz vienas dienas laikā no termiņa, kad iesniedzamas piezīmes par minēto papildus izpausto informāciju, ja vien nav norādīts citādi. Noteiktais laikposms neskar Komisijas tiesības pienācīgi pamatotos gadījumos no ieinteresētajām personām pieprasīt papildu informāciju.

7.   ŠAJĀ REGULĀ NOTEIKTO TERMIŅU PAGARINĀŠANA

ŠAJĀ REGULĀ NOTEIKTO TERMIŅU PAGARINĀŠANA

| (28) | Šajā regulā paredzētos termiņus var pagarināt, ja ieinteresētās personas to pieprasa un pienācīgi pamato pieprasījumu. |
| --- | --- |

(28)

Šajā regulā paredzētos termiņus var pagarināt, ja ieinteresētās personas to pieprasa un pienācīgi pamato pieprasījumu.

| (29) | Pieprasīt šajā regulā noteiktā termiņa pagarinājumu var tikai ārkārtas apstākļos, un pagarinājums tiek piešķirts tikai ar pienācīgu pamatojumu. Katrā ziņā pagarinājums termiņam, kurā jāsniedz atbildes uz anketu jautājumiem, parasti nepārsniedz trīs dienas un principā nepārsniedz septiņas dienas. Tā termiņa pagarinājums, kurā iesniedzama pārējā šajā regulā noteiktā informācija, nepārsniedz trīs dienas, ja vien netiek pierādīts, ka bijuši ārkārtas apstākļi. |
| --- | --- |

(29)

Pieprasīt šajā regulā noteiktā termiņa pagarinājumu var tikai ārkārtas apstākļos, un pagarinājums tiek piešķirts tikai ar pienācīgu pamatojumu. Katrā ziņā pagarinājums termiņam, kurā jāsniedz atbildes uz anketu jautājumiem, parasti nepārsniedz trīs dienas un principā nepārsniedz septiņas dienas. Tā termiņa pagarinājums, kurā iesniedzama pārējā šajā regulā noteiktā informācija, nepārsniedz trīs dienas, ja vien netiek pierādīts, ka bijuši ārkārtas apstākļi.

8.   NESADARBOŠANĀS

NESADARBOŠANĀS

| (30) | Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar antidempinga pamatregulas 18. pantu un antisubsidēšanas pamatregulas 28. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(30)

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar antidempinga pamatregulas 18. pantu un antisubsidēšanas pamatregulas 28. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (31) | Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(31)

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

| (32) | Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ saskaņā ar antidempinga pamatregulas 18. pantu un antisubsidēšanas pamatregulas 28. pantu secinājumi ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. |
| --- | --- |

(32)

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ saskaņā ar antidempinga pamatregulas 18. pantu un antisubsidēšanas pamatregulas 28. pantu secinājumi ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

| (33) | Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju. |
| --- | --- |

(33)

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai būtu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju.

9.   UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

UZKLAUSĪŠANAS AMATPERSONA

| (34) | Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietas materiāliem, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un mediāciju, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas. |
| --- | --- |

(34)

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietas materiāliem, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un mediāciju, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību. Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

| (35) | Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kuri skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(35)

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kuri skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

| (36) | Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās ĢD TRADE tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/. |
| --- | --- |

(36)

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās ĢD TRADE tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

TRADE

10.   IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

IZMEKLĒŠANAS GRAFIKS

| (37) | Ievērojot antidempinga pamatregulas 11. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 22. panta 1. punktu, izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

(37)

Ievērojot antidempinga pamatregulas 11. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 22. panta 1. punktu, izmeklēšana tiks pabeigta deviņu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

11.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (38) | Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (12).
  Paziņojums par datu aizsardzību, ar ko visas personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbību ietvaros, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/, |
| --- | --- |

(38)

Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (12).

12

Paziņojums par datu aizsardzību, ar ko visas personas tiek informētas par personas datu apstrādi Komisijas tirdzniecības aizsardzības darbību ietvaros, ir pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo, ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 13. panta 4. punktu un Regulas (ES) 2016/1037 23. panta 6. punktu, sāk pārskatīšanu, lai noteiktu, vai ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518 un Īstenošanas regulu (ES) 2015/1519 noteiktie antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi būtu jāattiecina uz tādu Verbio Diesel Canada Corporation (Taric papildu kods C600) ražotu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīnu gāzeļļas importu, kuri iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti dēvēti par “biodīzeļdegvielām”), tīrā veidā vai maisījumā, kuri satur vairāk par 20 masas % sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtus nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesterus un/vai parafīna gāzeļļu, kuri sūtīti no Kanādas, ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Kanādā un kurus patlaban deklarē ar KN kodiem ex 1516 20 98 (Taric kods 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric kods 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric kods 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric kods 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric kods 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric kods 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric kods 2710201121), ex 2710 20 16 (Taric kods 2710201621), ex 3824 99 92 (Taric kods 3824999210), ex 3826 00 10 (Taric kods 3826001020, 3826001050, 3826001089) un ex 3826 00 90 (Taric kods 3826009011).

2. pants

Ar šo antidempinga maksājums, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1518, tiek atcelts attiecībā uz šīs regulas 1. pantā precizēto importu.

3. pants

Ievērojot Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 5. punktu, muitas dienesti veic atbilstīgos pasākumus šīs regulas 1. pantā precizētā importa reģistrācijai.

Reģistrāciju beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

2

(3)  
  OV L 239, 15.9.2015., 69. lpp.

3

(4)  
  OV L 239, 15.9.2015., 99. lpp.

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 598/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu (OV L 179, 10.7.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 599/2009 (2009. gada 7. jūlijs), ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 179, 10.7.2009., 26. lpp.).

6

(7)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 443/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 598/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 598/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras (OV L 122, 11.5.2011., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 444/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 599/2009 noteikts Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam, piemēro arī biodīzeļdegvielas importam, kas sūtīts no Kanādas un kam ir vai nav deklarēta izcelsme Kanādā, ar ko importētai biodīzeļdegvielai maisījumā, kurā Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas saturs nepārsniedz 20 masas %, piemēro arī galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 599/2009, un ar ko izbeidz izmeklēšanu par importu, kas sūtīts no Singapūras (OV L 122, 11.5.2011., 12. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1519 (2015. gada 14. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV L 239, 15.9.2015., 99. lpp.).

9

(10)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 303, 14.9.2020., 18. lpp.).

10

(11)  Paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antisubsidēšanas pasākumiem, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam (OV C 303, 14.9.2020., 7. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

12

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2099

(2020. gada 15. decembris),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/386 groza attiecībā uz īpašajiem noteikumiem par to tarifa kvotu sadalījumu, kuru kvotas periods būs sācies pirms dienas, no kuras piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punktu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gads 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a) un c) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/386 (2) ir paredzēti noteikumi attiecībā uz Savienības PTO sarakstā iekļauto dažu lauksaimniecības produktu tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Minētie noteikumi ir jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemērojams Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/216 (3) 1. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/386 (2) ir paredzēti noteikumi attiecībā uz Savienības PTO sarakstā iekļauto dažu lauksaimniecības produktu tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Minētie noteikumi ir jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemērojams Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/216 (3) 1. panta 2. punkts.

| (2) | Noteiktām tarifa kvotām tarifa kvotas periods būs sācies pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, un beigsies pēc minētās dienas. Šādiem gadījumiem Īstenošanas regulā (ES) 2019/386 ir paredzēti īpaši noteikumi par to, kā, sākot no dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, starp Savienību un Apvienoto Karalisti ir sadalāmi atlikušie daudzumi, kas piešķirami atbilstoši minētajām tarifa kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Noteiktām tarifa kvotām tarifa kvotas periods būs sācies pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, un beigsies pēc minētās dienas. Šādiem gadījumiem Īstenošanas regulā (ES) 2019/386 ir paredzēti īpaši noteikumi par to, kā, sākot no dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, starp Savienību un Apvienoto Karalisti ir sadalāmi atlikušie daudzumi, kas piešķirami atbilstoši minētajām tarifa kvotām.

| (3) | Pēc diskusijām starp Savienību un Apvienoto Karalisti tika panākta kopīga izpratne par šādu tarifa kvotu sadalījumu. Šai kopīgajai izpratnei būtu jānodrošina, ka kopējie sadalījumam pieejamie tarifa kvotu daudzumi pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības nepārsniedz daudzumus, kas noteikti Savienības PTO sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc diskusijām starp Savienību un Apvienoto Karalisti tika panākta kopīga izpratne par šādu tarifa kvotu sadalījumu. Šai kopīgajai izpratnei būtu jānodrošina, ka kopējie sadalījumam pieejamie tarifa kvotu daudzumi pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības nepārsniedz daudzumus, kas noteikti Savienības PTO sarakstā.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2019/386 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2019/386 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un lai tādā veidā sadalītos daudzumus izmantotu par pamatu licenču pieteikumiem, kas iesniegti no 2021. gada 1. janvāra, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un lai tādā veidā sadalītos daudzumus izmantotu par pamatu licenču pieteikumiem, kas iesniegti no 2021. gada 1. janvāra, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (6) | Regulu (ES) 2019/386 piemēro no dienas, no kuras piemērojams Īstenošanas regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, proti, no 2021. gada 1. janvāra, tāpēc arī šī grozījumu regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Regulu (ES) 2019/386 piemēro no dienas, no kuras piemērojams Īstenošanas regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, proti, no 2021. gada 1. janvāra, tāpēc arī šī grozījumu regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) 2019/386

Regulas (ES) 2019/386 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

| “3. | Atkāpjoties no 1. punkta, ja tarifa kvotas periods sākas pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, un beidzas pēc minētās dienas, daudzumus, kas atbilstoši attiecīgajām tarifa kvotām piešķirami no minētās dienas, Savienībā sadala šādi:






  a) | papildu daudzumus nepiešķir, ja daudzumi, kas piešķirti dalībvalstīs (izņemot Apvienoto Karalisti) pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir vienādi ar vai lielāki par daudzumiem, kas ir noteikti šīs regulas I pielikuma tabulas trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar vienlaicīgas pārbaudes metodi, vai šīs regulas II pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar rindas kārtības metodi; |
| --- | --- | --- |

“3.

Atkāpjoties no 1. punkta, ja tarifa kvotas periods sākas pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, un beidzas pēc minētās dienas, daudzumus, kas atbilstoši attiecīgajām tarifa kvotām piešķirami no minētās dienas, Savienībā sadala šādi:

a)

papildu daudzumus nepiešķir, ja daudzumi, kas piešķirti dalībvalstīs (izņemot Apvienoto Karalisti) pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir vienādi ar vai lielāki par daudzumiem, kas ir noteikti šīs regulas I pielikuma tabulas trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar vienlaicīgas pārbaudes metodi, vai šīs regulas II pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar rindas kārtības metodi;

| b) | papildus piešķiramo daudzumu aprēķina kā starpību starp daudzumiem, kas norādīti šīs regulas I vai II pielikuma trešajā slejā, un daudzumiem, kuri jau iedalīti dalībvalstīs, ja daudzumi, kas piešķirti dalībvalstīs (izņemot Apvienoto Karalisti) pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir mazāki par daudzumiem, kas ir noteikti šīs regulas I pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar vienlaicīgas pārbaudes metodi, vai šīs regulas II pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar rindas kārtības metodi.
  Tomēr, ja daudzumi, kas piešķirti Apvienotajai Karalistei pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir lielāki par starpību starp ES-28 daudzumu, kas noteikts Savienības PTO sarakstā, un ES-27 daudzumu, kas noteikts šīs regulas I vai II pielikuma trešajā slejā, no dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, pārsniedzošie daudzumi jāatskaita no daudzuma, kas pieejams dalībvalstīm, izņemot Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

b)

papildus piešķiramo daudzumu aprēķina kā starpību starp daudzumiem, kas norādīti šīs regulas I vai II pielikuma trešajā slejā, un daudzumiem, kuri jau iedalīti dalībvalstīs, ja daudzumi, kas piešķirti dalībvalstīs (izņemot Apvienoto Karalisti) pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir mazāki par daudzumiem, kas ir noteikti šīs regulas I pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar vienlaicīgas pārbaudes metodi, vai šīs regulas II pielikuma trešajā slejā attiecībā uz tarifa kvotām, ko pārvalda ar rindas kārtības metodi.

Tomēr, ja daudzumi, kas piešķirti Apvienotajai Karalistei pirms dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, ir lielāki par starpību starp ES-28 daudzumu, kas noteikts Savienības PTO sarakstā, un ES-27 daudzumu, kas noteikts šīs regulas I vai II pielikuma trešajā slejā, no dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, pārsniedzošie daudzumi jāatskaita no daudzuma, kas pieejams dalībvalstīm, izņemot Apvienoto Karalisti.

Divu darba dienu laikā no dienas, no kuras piemērojams Regulas (ES) 2019/216 1. panta 2. punkts, Komisija, izmantojot atbilstīgu publikāciju internetā, publisko katras šā punkta pirmajā daļā minētās tarifa kvotas daudzumus, kas pieejami dienā, no kuras piemēro minētās regulas 1. panta 2. punktu.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/386 (2019. gada 11. marts), ar ko nosaka noteikumus attiecībā uz dažu lauksaimniecības produktu tarifa kvotu, kas iekļautas Savienības PTO sarakstā, sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un attiecībā uz atbilstoši minētajām tarifa kvotām izdotajām importa licencēm un piešķirtajām importa tiesībām (OV L 70, 12.3.2019., 4. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/216 (2019. gada 30. janvāris) par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 (OV L 38, 8.2.2019., 1. lpp.).

3

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2100

(2020. gada 15. decembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) (“sākotnējā izmeklēšana”) noteica galīgo antidempinga maksājumu tāda Krievijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes amonija nitrāta importam, kas regulas spēkā stāšanās laikā klasificēts ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Ievērojot papildu izmeklēšanas rezultātus, kurā atklāja, ka maksājums tiek absorbēts, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) (“sākotnējā izmeklēšana”) noteica galīgo antidempinga maksājumu tāda Krievijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes amonija nitrāta importam, kas regulas spēkā stāšanās laikā klasificēts ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. Ievērojot papildu izmeklēšanas rezultātus, kurā atklāja, ka maksājums tiek absorbēts, pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 663/98 (3).

2

3

| (2) | Pēc pirmās termiņbeigu pārskatīšanas un pirmās starpposma pārskatīšanas, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 (4) 11. panta 2. un 3. punktu, Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002 (5) tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu 47,07 EUR par tonnu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pirmās termiņbeigu pārskatīšanas un pirmās starpposma pārskatīšanas, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 (4) 11. panta 2. un 3. punktu, Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 658/2002 (5) tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam, ko klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90, noteica galīgo antidempinga maksājumu 47,07 EUR par tonnu.

4

5

| (3) | Pēc tam atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma tvērumu un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (6) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no 41,42 EUR par tonnu līdz 47,07 EUR par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kurus laikā, kad regula stājās spēkā, klasificēja ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam tika veikta starpposma pārskatīšana attiecībā uz ražojuma tvērumu un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 945/2005 (6) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums robežās no 41,42 EUR par tonnu līdz 47,07 EUR par tonnu tādu Krievijas izcelsmes cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kurus laikā, kad regula stājās spēkā, klasificēja ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.

6

| (4) | Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu, Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2008 (7) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Maksājums tika grozīts tikai attiecībā uz EuroChem grupu, kurai fiksēta maksājuma summa bija robežās no 28,88 EUR līdz 32,82 EUR par tonnu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas un otrās daļējas starpposma pārskatīšanas, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu, Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2008 (7) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Maksājums tika grozīts tikai attiecībā uz EuroChem grupu, kurai fiksēta maksājuma summa bija robežās no 28,88 EUR līdz 32,82 EUR par tonnu.

7

EuroChem

| (5) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/577/EK (8) no Krievijas ražotājiem JSC Acron un JSC Dorogobuzh, kas ir Acron Holding Company locekļi, un EuroChem grupas pieņēma saistību piedāvājumu ar daudzuma ierobežojumu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/577/EK (8) no Krievijas ražotājiem JSC Acron un JSC Dorogobuzh, kas ir Acron Holding Company locekļi, un EuroChem grupas pieņēma saistību piedāvājumu ar daudzuma ierobežojumu.

8

JSC Acron

JSC Dorogobuzh

Acron Holding Company

EuroChem

| (6) | Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (9), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (10), atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tā attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (“Kirovo”), kas ir OJSC UCC UralChem (“UralChem”) sastāvā. Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 989/2009 (11) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo šīs regulas spēkā stāšanās laikā tiek piemērots antidempinga maksājums (47,07 EUR par tonnu) tikai attiecībā uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. |
| --- | --- |

(6)

Vispārējā tiesa ar 2008. gada 10. septembra spriedumu (9), kas interpretēts ar 2009. gada 9. jūlija spriedumu (10), atcēla Regulu (EK) Nr. 945/2005, ciktāl tā attiecas uz JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (“Kirovo”), kas ir OJSC UCC UralChem (“UralChem”) sastāvā. Padome ar Padomes Regulu (EK) Nr. 989/2009 (11) attiecīgi grozīja Regulu (EK) Nr. 661/2008. Tādēļ uzņēmumam Kirovo šīs regulas spēkā stāšanās laikā tiek piemērots antidempinga maksājums (47,07 EUR par tonnu) tikai attiecībā uz tāda amonija nitrāta importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

9

10

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

Kirovo

OJSC UCC UralChem

UralChem

11

Kirovo

| (7) | Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Lēmumu 2012/629/ES (12) atsauca savu piekrišanu pieņemt EuroChem grupas piedāvātās saistības. |
| --- | --- |

(7)

Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Lēmumu 2012/629/ES (12) atsauca savu piekrišanu pieņemt EuroChem grupas piedāvātās saistības.

12

EuroChem

| (8) | Pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (13) 11. panta 2. punktu, Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014 (14) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Šī izmeklēšana tālāk tiek dēvēta par “pēdējo termiņbeigu pārskatīšanu”. |
| --- | --- |

(8)

Pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (13) 11. panta 2. punktu, Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014 (14) saglabāja spēkā esošos pasākumus. Šī izmeklēšana tālāk tiek dēvēta par “pēdējo termiņbeigu pārskatīšanu”.

13

14

| (9) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (15), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, attiecās uz Kirovo kā Uralchem filiāles pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (15), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, attiecās uz Kirovo kā Uralchem filiāles pārstrukturēšanu.

15

Kirovo

Uralchem

| (10) | Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/415 (16) atsauca piekrišanu pieņemt saistības no Acron Holding Company. |
| --- | --- |

(10)

Saistību neiespējamības dēļ Komisija ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/415 (16) atsauca piekrišanu pieņemt saistības no Acron Holding Company.

16

Acron Holding Company

| (11) | Pēc pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Īstenošanas regulas (ES) 2018/1722 (17) 11. panta 3. punktu, Komisija grozīja spēkā esošos pasākumus. Šī izmeklēšana tiek dēvēta par “pēdējo starpposma pārskatīšanu”. Balstoties uz minēto, fiksēta maksājuma summa pašreiz ir no 28,78 EUR līdz 32,71 EUR par tonnu. |
| --- | --- |

(11)

Pēc pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Īstenošanas regulas (ES) 2018/1722 (17) 11. panta 3. punktu, Komisija grozīja spēkā esošos pasākumus. Šī izmeklēšana tiek dēvēta par “pēdējo starpposma pārskatīšanu”. Balstoties uz minēto, fiksēta maksājuma summa pašreiz ir no 28,78 EUR līdz 32,71 EUR par tonnu.

17

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (12) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par tādu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (18), kas ir spēkā attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(12)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par tādu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (18), kas ir spēkā attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

18

| (13) | Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība Fertilizers Europe (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “FE”) 2019. gada 21. jūnijā iesniedza pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no amonija nitrāta ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība Fertilizers Europe (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “FE”) 2019. gada 21. jūnijā iesniedza pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no amonija nitrāta ražošanas apjoma Savienībā.

Fertilizers Europe

FE

| (14) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ir iespējama tāda dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās, kas nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un tai nodarītā kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ir iespējama tāda dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās, kas nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un tai nodarītā kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās.

1.3.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (15) | Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2019. gada 23. septembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (19) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(15)

Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2019. gada 23. septembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (19) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

19

1.4.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (16) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Krievijas iestādes un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas ar to sazināties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos attiecīgos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus Savienībā un Krievijas iestādes un aicināja tos piedalīties.

| (17) | Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(17)

Visām ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.5.   Piezīmes par izmeklēšanas sākšanu

Piezīmes par izmeklēšanas sākšanu

| (18) | Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (“RFPA”) pēc izmeklēšanas sākšanas apgalvoja, ka pieprasījumā nebija sniegti pietiekami pierādījumi, ka pēc Krievijas izcelsmes amonija nitrātam (“AN”) noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigām dempings vai kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Konkrētāk, RFPA norādīja, ka, tā kā sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā, kas tika iesniegts 2019. gada 21. jūnijā (“sākotnējais pārskatīšanas pieprasījums”), nebija iekļauti pierādījumi, ka iekšzemes pārdošana nenotika parastā tirdzniecības apritē, dempinga starpības aprēķināšana, balstoties uz normālo vērtību, nebija likumīga. RFPA apgalvoja arī, ka 2019. gada 21. jūnija pārskatīšanas pieprasījums nesaturēja nekādus pierādījumus par dempingu, balstoties uz faktisko iekšzemes tirgus cenu salīdzinājumu ar eksporta cenām, un ka pieprasījuma iesniedzējs šādus pierādījumus pievienoja tikai pārstrādātajai pieprasījuma redakcijai, pamatojoties uz Komisijas izdoto vēstuli par nepilnībām. |
| --- | --- |

(18)

Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (“RFPA”) pēc izmeklēšanas sākšanas apgalvoja, ka pieprasījumā nebija sniegti pietiekami pierādījumi, ka pēc Krievijas izcelsmes amonija nitrātam (“AN”) noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigām dempings vai kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties. Konkrētāk, RFPA norādīja, ka, tā kā sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā, kas tika iesniegts 2019. gada 21. jūnijā (“sākotnējais pārskatīšanas pieprasījums”), nebija iekļauti pierādījumi, ka iekšzemes pārdošana nenotika parastā tirdzniecības apritē, dempinga starpības aprēķināšana, balstoties uz normālo vērtību, nebija likumīga. RFPA apgalvoja arī, ka 2019. gada 21. jūnija pārskatīšanas pieprasījums nesaturēja nekādus pierādījumus par dempingu, balstoties uz faktisko iekšzemes tirgus cenu salīdzinājumu ar eksporta cenām, un ka pieprasījuma iesniedzējs šādus pierādījumus pievienoja tikai pārstrādātajai pieprasījuma redakcijai, pamatojoties uz Komisijas izdoto vēstuli par nepilnībām.

RFPA

RFPA

RFPA

| (19) | Turklāt RFPA apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktie izmaksu aprēķini bija balstīti uz pārmērīgām izgatavošanas izmaksām. Tāpat tā apgalvoja, ka saliktās normālās vērtības aprēķini bija acīmredzami kļūdaini, balstīti uz neuzticamu, iekšēji pretrunīgu un novecojušu informāciju, nesaprotamiem datiem un vienkāršām konsultanta aplēsēm un ka Komisija rūpīgi neizvērtēja šos aprēķinus. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt RFPA apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktie izmaksu aprēķini bija balstīti uz pārmērīgām izgatavošanas izmaksām. Tāpat tā apgalvoja, ka saliktās normālās vērtības aprēķini bija acīmredzami kļūdaini, balstīti uz neuzticamu, iekšēji pretrunīgu un novecojušu informāciju, nesaprotamiem datiem un vienkāršām konsultanta aplēsēm un ka Komisija rūpīgi neizvērtēja šos aprēķinus.

RFPA

| (20) | Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanu, balstoties uz pārskatīšanas pieprasījumu, kas sākotnēji tika iesniegts 2019. gada 21. jūnijā un pēc tam papildināts ar papildu informāciju (abi kopā saukti par “konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu”). Konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums, kas ir šīs termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas pamats, tika pievienots lietas materiālu atklātajā daļā un darīts pieejams ieinteresētajām personām, lai tās ar to iepazītos. Kā norādīts paziņojuma 4.1. punktā, pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz faktiskajām iekšzemes cenām, un arī noteica normālo vērtību, ja netiktu uzskatīts, ka iekšzemes cenas ir uzticamas un atspoguļo parasto tirdzniecības apriti. Tam, vai sākotnējais pieprasījums bija papildināts ar aplēstajām normālajām vērtībām, balstoties uz pieejamo informāciju par attiecīgās valsts faktiskajām iekšzemes cenām, nav nozīmes, jo Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanu, pamatojoties uz konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanu, balstoties uz pārskatīšanas pieprasījumu, kas sākotnēji tika iesniegts 2019. gada 21. jūnijā un pēc tam papildināts ar papildu informāciju (abi kopā saukti par “konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu”). Konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums, kas ir šīs termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas pamats, tika pievienots lietas materiālu atklātajā daļā un darīts pieejams ieinteresētajām personām, lai tās ar to iepazītos. Kā norādīts paziņojuma 4.1. punktā, pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pierādījumus par normālo vērtību, kas balstīta uz faktiskajām iekšzemes cenām, un arī noteica normālo vērtību, ja netiktu uzskatīts, ka iekšzemes cenas ir uzticamas un atspoguļo parasto tirdzniecības apriti. Tam, vai sākotnējais pieprasījums bija papildināts ar aplēstajām normālajām vērtībām, balstoties uz pieejamo informāciju par attiecīgās valsts faktiskajām iekšzemes cenām, nav nozīmes, jo Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanu, pamatojoties uz konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu.

| (21) | Runājot par pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumos izmantoto datu neuzticamību, pārskatīšanas pieprasījumā ir jābūt iekļautiem pietiekamiem pierādījumiem, kas ir nepieciešami, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu. Šo pierādījumu kvalitāte jebkurā gadījumā būs atkarīga no tā, vai pieprasījuma iesniedzējs varēs piekļūt attiecīgajai informācijai, kas vairumā gadījumu ir konfidenciāla. Tomēr izmeklēšanā atklātās iespējamās neprecizitātes pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā nepadara termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu par nelikumīgu, un Komisijas izmeklēšanā šajā lietā tieši apstiprinājās, ka sākšana bija pamatota. |
| --- | --- |

(21)

Runājot par pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumos izmantoto datu neuzticamību, pārskatīšanas pieprasījumā ir jābūt iekļautiem pietiekamiem pierādījumiem, kas ir nepieciešami, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu. Šo pierādījumu kvalitāte jebkurā gadījumā būs atkarīga no tā, vai pieprasījuma iesniedzējs varēs piekļūt attiecīgajai informācijai, kas vairumā gadījumu ir konfidenciāla. Tomēr izmeklēšanā atklātās iespējamās neprecizitātes pieprasījuma iesniedzēja pieprasījumā nepadara termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu par nelikumīgu, un Komisijas izmeklēšanā šajā lietā tieši apstiprinājās, ka sākšana bija pamatota.

| (22) | Pēc informācijas izpaušanas RFPA (20) atkārtoja argumentu, ka tiesību aktos noteiktajā termiņā nebija iesniegts neviens termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, kas atbilstu pamatregulas 11. panta 2. punkta prasībām. Kā norāda RFPA, termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas pamatu veido sākotnējais pārskatīšanas pieprasījums, sakarā ar kuru ir jāvērtē pierādījumu pietiekamības prasība. Acron un Krievijas valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas pauda līdzīgus argumentus. RFPA arī apgalvoja, ka, lai arī Savienības ražotāji būtu varējuši paskaidrot sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā iekļautos pierādījumus, nebūtu jāņem vērā tādi pavisam jauni pierādījumi par dempinga vai kaitējuma iespējamību, kas iesniegti, neievērojot tiesību aktos noteikto termiņu (proti, trīs mēnešus pirms piecu gadu perioda beigām). Šajā sakarā RFPA atsaucās arī uz Eiropas Ombuda lēmumu (21) par iepriekšēju termiņbeigu pārskatīšanu, kā arī uzklausīšanas amatpersonas ieteikumu Komisijas dienestiem šajā pārskatīšanā izpaust sākotnējo pārskatīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(22)

Pēc informācijas izpaušanas RFPA (20) atkārtoja argumentu, ka tiesību aktos noteiktajā termiņā nebija iesniegts neviens termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, kas atbilstu pamatregulas 11. panta 2. punkta prasībām. Kā norāda RFPA, termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas pamatu veido sākotnējais pārskatīšanas pieprasījums, sakarā ar kuru ir jāvērtē pierādījumu pietiekamības prasība. Acron un Krievijas valdība pēc galīgās informācijas izpaušanas pauda līdzīgus argumentus. RFPA arī apgalvoja, ka, lai arī Savienības ražotāji būtu varējuši paskaidrot sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā iekļautos pierādījumus, nebūtu jāņem vērā tādi pavisam jauni pierādījumi par dempinga vai kaitējuma iespējamību, kas iesniegti, neievērojot tiesību aktos noteikto termiņu (proti, trīs mēnešus pirms piecu gadu perioda beigām). Šajā sakarā RFPA atsaucās arī uz Eiropas Ombuda lēmumu (21) par iepriekšēju termiņbeigu pārskatīšanu, kā arī uzklausīšanas amatpersonas ieteikumu Komisijas dienestiem šajā pārskatīšanā izpaust sākotnējo pārskatīšanas pieprasījumu.

RFPA

20

RFPA

Acron

RFPA

RFPA

21

| (23) | Komisija norāda, ka RFPA neizvirzīja jaunus argumentus. Tādēļ Komisija atgādina par 20. apsvērumā izklāstīto nostāju, ka šī termiņbeigu pārskatīšana tika ierosināta, pamatojoties uz konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija uzskata, ka pieprasījums tādā redakcijā, kādā tas tika iesniegts trīs mēnešu termiņā, saturēja pietiekamus pierādījumus, kas pamatoja termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, pēc tam, kad pēc nepilnību novēršanas procedūras tika izdarīti pieprasījuma iesniedzēju sniegti precizējumi tā sākotnējā pieprasījuma papildināšanai. Minētais atbilst Ombuda lēmumam, kura attiecīgajās daļās ir minēts:






  “16. | Ombuds piekrīt, ka trīs mēnešu termiņš ir noteikts Komisijas administratīvajām ērtībām, jo tai ir jāizvērtē pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, pirms pieņemt lēmumu, vai būtu jāsāk termiņbeigu pārskatīšanas procedūra. Ir loģiski, ka šajā procesā Komisijas pārbaudes var ietvert precizējumu un pat papildu informācijas pieprasīšanu no pieprasījuma iesniedzējiem, tādējādi veidojot konsolidētus pārskatīšanas pieprasījumus. |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija norāda, ka RFPA neizvirzīja jaunus argumentus. Tādēļ Komisija atgādina par 20. apsvērumā izklāstīto nostāju, ka šī termiņbeigu pārskatīšana tika ierosināta, pamatojoties uz konsolidēto pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija uzskata, ka pieprasījums tādā redakcijā, kādā tas tika iesniegts trīs mēnešu termiņā, saturēja pietiekamus pierādījumus, kas pamatoja termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, pēc tam, kad pēc nepilnību novēršanas procedūras tika izdarīti pieprasījuma iesniedzēju sniegti precizējumi tā sākotnējā pieprasījuma papildināšanai. Minētais atbilst Ombuda lēmumam, kura attiecīgajās daļās ir minēts:

RFPA

“16.

Ombuds piekrīt, ka trīs mēnešu termiņš ir noteikts Komisijas administratīvajām ērtībām, jo tai ir jāizvērtē pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, pirms pieņemt lēmumu, vai būtu jāsāk termiņbeigu pārskatīšanas procedūra. Ir loģiski, ka šajā procesā Komisijas pārbaudes var ietvert precizējumu un pat papildu informācijas pieprasīšanu no pieprasījuma iesniedzējiem, tādējādi veidojot konsolidētus pārskatīšanas pieprasījumus.

Ombuds piekrīt, ka trīs mēnešu termiņš ir noteikts Komisijas administratīvajām ērtībām, jo tai ir jāizvērtē pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija, pirms pieņemt lēmumu, vai būtu jāsāk termiņbeigu pārskatīšanas procedūra. Ir loģiski, ka šajā procesā Komisijas pārbaudes var ietvert precizējumu un pat papildu informācijas pieprasīšanu no pieprasījuma iesniedzējiem, tādējādi veidojot konsolidētus pārskatīšanas pieprasījumus.

| 17. | Tomēr šādi precizējumi un papildu informācija neaizvietos, bet gan papildinās sākotnējā pārskatīšanas pieprasījuma saturu. Tādēļ, lemjot sākt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, Komisija pamatregulas 6. panta 7. punkta nozīmē katrā ziņā izmantos tieši pēdējo. Arī pati Komisija to atzīst, savā atzinumā norādot, ka tieši pārskatīšanas pieprasījums kopā ar konsolidētā versijā iesniegtiem vēlākajiem precizējumiem bija par pamatu izmeklēšanas uzsākšanai.” |
| --- | --- |

17.

Tomēr šādi precizējumi un papildu informācija neaizvietos, bet gan papildinās sākotnējā pārskatīšanas pieprasījuma saturu. Tādēļ, lemjot sākt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, Komisija pamatregulas 6. panta 7. punkta nozīmē katrā ziņā izmantos tieši pēdējo. Arī pati Komisija to atzīst, savā atzinumā norādot, ka tieši pārskatīšanas pieprasījums kopā ar konsolidētā versijā iesniegtiem vēlākajiem precizējumiem bija par pamatu izmeklēšanas uzsākšanai.”

| (24) | Turklāt pēc galīgās informācijas izpaušanas RFPA un Krievijas valdība apgalvoja, ka izmeklēšanas lietas materiāli neapliecināja faktu, ka sākšanas pamats bija konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt pēc galīgās informācijas izpaušanas RFPA un Krievijas valdība apgalvoja, ka izmeklēšanas lietas materiāli neapliecināja faktu, ka sākšanas pamats bija konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums.

RFPA

| (25) | Konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums tika pievienots lietas materiāliem, lai ar to sākumposmā iepazītos ieinteresētās personas. Nepastāv šaubas par faktu, ka termiņbeigu pārskatīšana tika uzsākta, pamatojoties uz šo pieprasījumu. To apliecina paziņojuma par procedūras sākšanu 4.1. iedaļa, kurā skaidri bija minēti no konsolidētā pārskatīšanas pieprasījuma izrietošie pierādījumi. |
| --- | --- |

(25)

Konsolidētais pārskatīšanas pieprasījums tika pievienots lietas materiāliem, lai ar to sākumposmā iepazītos ieinteresētās personas. Nepastāv šaubas par faktu, ka termiņbeigu pārskatīšana tika uzsākta, pamatojoties uz šo pieprasījumu. To apliecina paziņojuma par procedūras sākšanu 4.1. iedaļa, kurā skaidri bija minēti no konsolidētā pārskatīšanas pieprasījuma izrietošie pierādījumi.

| (26) | Atsaucoties uz pamatregulas 5. panta 3. punktu, RFPA apgalvoja, ka Komisija neizvērtēja pieprasījuma iesniedzēja iesniegto pierādījumu precizitāti un pietiekamību. Šajā sakarā RFPA arī norādīja, ka gan sākotnējā, gan konsolidētajā pārskatīšanas pieprasījumā bija vienīgi apgalvots, ka pastāv dempinga turpināšanās iespēja, savukārt Komisija neizdarīja nekādus konstatējumus attiecībā uz dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(26)

Atsaucoties uz pamatregulas 5. panta 3. punktu, RFPA apgalvoja, ka Komisija neizvērtēja pieprasījuma iesniedzēja iesniegto pierādījumu precizitāti un pietiekamību. Šajā sakarā RFPA arī norādīja, ka gan sākotnējā, gan konsolidētajā pārskatīšanas pieprasījumā bija vienīgi apgalvots, ka pastāv dempinga turpināšanās iespēja, savukārt Komisija neizdarīja nekādus konstatējumus attiecībā uz dempinga turpināšanos.

RFPA

RFPA

| (27) | Komisija norāda, ka šis arguments balstās uz pārprastu pieprasījuma nolūku, no vienas puses, un pārskatīšanas izmeklēšanas nolūku, no otras puses. Pieprasījuma nolūks ir pamatot termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu, balstoties uz pieprasījuma iesniedzējam pamatoti pieejamiem pierādījumiem par kaitējumu nodaroša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Kā jau paskaidrots iepriekš, pieprasījumā šajā ziņā bija ietverti pietiekami pierādījumi. Turpretī pārskatīšanas izmeklēšanas nolūks ir, balstoties uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā tiek savākta no dažādām ieinteresētajām personām, noteikt, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.. Pavisam noteikti ir gan faktiski iespējams, gan juridiski pieļaujams, ka pieprasījuma iesniedzējam pieejamie pierādījumi liecina, ka dempings varētu turpināties, savukārt, balstoties uz informāciju, kas iegūta un pārbaudīta, iesaistot ieinteresētās personas, izmeklēšanā tiks konstatēts, ka dempings patiešām varētu atkārtoties. Šajā sakarā paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punktā ir teikts, ka “konstatējusi, ka ir pietiekami dempinga un kaitējuma iespējamības pierādījumi, kas pamato termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija ar šo sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu”. Paziņojumā par procedūras sākšanu ir sīkāk noteikts, ka “[t]ermiņbeigu pārskatīšanā tiks noteikts, vai, beidzoties pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties ar attiecīgās valsts izcelsmes pārskatāmo ražojumu saistītais dempings un Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums”. Tādēļ, lai ierosinātu izmeklēšanu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās, pietiek ar to, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka dempings varētu turpināties. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(27)

Komisija norāda, ka šis arguments balstās uz pārprastu pieprasījuma nolūku, no vienas puses, un pārskatīšanas izmeklēšanas nolūku, no otras puses. Pieprasījuma nolūks ir pamatot termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu, balstoties uz pieprasījuma iesniedzējam pamatoti pieejamiem pierādījumiem par kaitējumu nodaroša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Kā jau paskaidrots iepriekš, pieprasījumā šajā ziņā bija ietverti pietiekami pierādījumi. Turpretī pārskatīšanas izmeklēšanas nolūks ir, balstoties uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā tiek savākta no dažādām ieinteresētajām personām, noteikt, vai pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.. Pavisam noteikti ir gan faktiski iespējams, gan juridiski pieļaujams, ka pieprasījuma iesniedzējam pieejamie pierādījumi liecina, ka dempings varētu turpināties, savukārt, balstoties uz informāciju, kas iegūta un pārbaudīta, iesaistot ieinteresētās personas, izmeklēšanā tiks konstatēts, ka dempings patiešām varētu atkārtoties. Šajā sakarā paziņojuma par procedūras sākšanu 5. punktā ir teikts, ka “konstatējusi, ka ir pietiekami dempinga un kaitējuma iespējamības pierādījumi, kas pamato termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija ar šo sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu”. Paziņojumā par procedūras sākšanu ir sīkāk noteikts, ka “[t]ermiņbeigu pārskatīšanā tiks noteikts, vai, beidzoties pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties ar attiecīgās valsts izcelsmes pārskatāmo ražojumu saistītais dempings un Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums”. Tādēļ, lai ierosinātu izmeklēšanu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās, pietiek ar to, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka dempings varētu turpināties. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (28) | RFPA un Acron, atsaucoties uz PTO ekspertu grupas 2020. gada 24. jūlija ziņojumu (22) (“ziņojums DS494”), norādīja, ka i) iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana šajā lietā nebija jāuzsāk, jo trūka pietiekamu pierādījumu par dempinga iespējamību, tādēļ Komisijai būtu jāatceļ Krievijas izcelsmes amonija nitrātam noteiktie antidempinga pasākumi, un ii) šai termiņbeigu pārskatīšanai piemīt tādas pašas kļūdas kā iepriekšējai pārskatīšanai, tādēļ nemaz nebija vajadzīgs to sākt. Šajā sakarā gan RFPA, gan Acron vairākkārt atsaucās uz 2019. gada 21. jūnijā iesniegto pārskatīšanas pieprasījumu un tā nepilnīgajiem pierādījumiem. RFPA un ražotāji eksportētāji pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti pauda līdzīgus apgalvojumus. |
| --- | --- |

(28)

RFPA un Acron, atsaucoties uz PTO ekspertu grupas 2020. gada 24. jūlija ziņojumu (22) (“ziņojums DS494”), norādīja, ka i) iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana šajā lietā nebija jāuzsāk, jo trūka pietiekamu pierādījumu par dempinga iespējamību, tādēļ Komisijai būtu jāatceļ Krievijas izcelsmes amonija nitrātam noteiktie antidempinga pasākumi, un ii) šai termiņbeigu pārskatīšanai piemīt tādas pašas kļūdas kā iepriekšējai pārskatīšanai, tādēļ nemaz nebija vajadzīgs to sākt. Šajā sakarā gan RFPA, gan Acron vairākkārt atsaucās uz 2019. gada 21. jūnijā iesniegto pārskatīšanas pieprasījumu un tā nepilnīgajiem pierādījumiem. RFPA un ražotāji eksportētāji pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti pauda līdzīgus apgalvojumus.

RFPA

Acron

22

RFPA

Acron

RFPA

| (29) | RFPA un Acron piezīmes ir jānoraida turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, par ziņojuma DS494 konstatējumiem notiek apelācijas procedūra, tādēļ ekspertu grupas konstatējumi nav galīgi. Otrkārt, kā izklāstīts 20. apsvērumā, šīs termiņbeigu pārskatīšanas uzsākšana nav balstīta tikai uz 2019. gada 21. jūnija sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā saņemto informāciju, bet arī uz papildu pierādījumiem, ko pieprasījuma iesniedzējs papildus iesniedza pirms izmeklēšanas sākšanas un kas ir iekļauti konsolidētajā pārskatīšanas pieprasījumā (kurā ietverti pierādījumi par normālo vērtību, kas noskaidrota, balstoties uz faktiskajām iekšzemes cenām, kā arī salikta normālā vērtība, ja iekšzemes cenas netiktu uzskatītas par uzticamām). |
| --- | --- |

(29)

RFPA un Acron piezīmes ir jānoraida turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, par ziņojuma DS494 konstatējumiem notiek apelācijas procedūra, tādēļ ekspertu grupas konstatējumi nav galīgi. Otrkārt, kā izklāstīts 20. apsvērumā, šīs termiņbeigu pārskatīšanas uzsākšana nav balstīta tikai uz 2019. gada 21. jūnija sākotnējā pārskatīšanas pieprasījumā saņemto informāciju, bet arī uz papildu pierādījumiem, ko pieprasījuma iesniedzējs papildus iesniedza pirms izmeklēšanas sākšanas un kas ir iekļauti konsolidētajā pārskatīšanas pieprasījumā (kurā ietverti pierādījumi par normālo vērtību, kas noskaidrota, balstoties uz faktiskajām iekšzemes cenām, kā arī salikta normālā vērtība, ja iekšzemes cenas netiktu uzskatītas par uzticamām).

RFPA

Acron

| (30) | RFPA arī apgalvoja, ka ir pārkāptas RFPA tiesības uz aizstāvību, tāpēc ka Komisija liedza piekļuvi dažu pārskatīšanas pieprasījuma pielikumu pilnajām redakcijām. |
| --- | --- |

(30)

RFPA arī apgalvoja, ka ir pārkāptas RFPA tiesības uz aizstāvību, tāpēc ka Komisija liedza piekļuvi dažu pārskatīšanas pieprasījuma pielikumu pilnajām redakcijām.

RFPA

RFPA

| (31) | Visi pieprasījumi par piekļuvi lietas materiāliem, ko šajā lietā ir iesniegušas ieinteresētās personas, ieskaitot RFPA, ir tikuši rūpīgi izvērtēti. Komisija nodrošināja, ka pusēm tiek izsniegtas strīdīgo dokumentu, ieskaitot pārskatīšanas pieprasījuma pielikumus, pārskatītas un jēgpilnas nekonfidenciālas redakcijas. |
| --- | --- |

(31)

Visi pieprasījumi par piekļuvi lietas materiāliem, ko šajā lietā ir iesniegušas ieinteresētās personas, ieskaitot RFPA, ir tikuši rūpīgi izvērtēti. Komisija nodrošināja, ka pusēm tiek izsniegtas strīdīgo dokumentu, ieskaitot pārskatīšanas pieprasījuma pielikumus, pārskatītas un jēgpilnas nekonfidenciālas redakcijas.

RFPA

1.6.   Atlase

Atlase

| (32) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(32)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (33) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja 40 % no uzņēmumu, kas atsaucās sakarā ar reprezentativitātes pārbaudi, ražošanas apjoma un aptuveni 35 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(33)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja 40 % no uzņēmumu, kas atsaucās sakarā ar reprezentativitātes pārbaudi, ražošanas apjoma un aptuveni 35 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

| (34) | Vairākas ieinteresētās personas sniedza piezīmes attiecībā uz pagaidu izlasi. Komisija izvērtēja šīs piezīmes un 2019. gada 14. oktobrī piezīmē, kas iekļauta lietas materiālu atklātajā daļā, paskaidroja, kādēļ šīs piezīmes netika pieņemtas. Tādēļ tika atstāta spēkā sākotnējā izlase. |
| --- | --- |

(34)

Vairākas ieinteresētās personas sniedza piezīmes attiecībā uz pagaidu izlasi. Komisija izvērtēja šīs piezīmes un 2019. gada 14. oktobrī piezīmē, kas iekļauta lietas materiālu atklātajā daļā, paskaidroja, kādēļ šīs piezīmes netika pieņemtas. Tādēļ tika atstāta spēkā sākotnējā izlase.

| (35) | Vairākas ieinteresētās personas atkārtoti uzsvēra un iesniedza papildu apgalvojumus par Savienības ražotāju izlasi pēc piezīmju iesniegšanai noteiktā termiņa un pēc tam, kad uz to sākotnējām piezīmēm jau bija atbildēts piezīmē, kas iekļauta lietas materiālu atklātajā daļā. |
| --- | --- |

(35)

Vairākas ieinteresētās personas atkārtoti uzsvēra un iesniedza papildu apgalvojumus par Savienības ražotāju izlasi pēc piezīmju iesniegšanai noteiktā termiņa un pēc tam, kad uz to sākotnējām piezīmēm jau bija atbildēts piezīmē, kas iekļauta lietas materiālu atklātajā daļā.

| (36) | Divas ieinteresētās personas atkārtoja savu apgalvojumu, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, un lūdza izslēgt divus Savienības ražotājus, kuriem nodarītais kaitējums tika konstatēts citā izmeklēšanā attiecībā uz urīnvielas un amonija nitrāta maisījumiem (“UAN lieta”) (23). Tās apgalvoja, ka amonija nitrāta šķīdums bija pusfabrikāts, ko izmanto kā amonija nitrātam, tā UAN. Tādēļ kaitējums vienam ražojumam automātiski izpaustos kā kaitējums abiem ražojumiem. Turklāt amonija nitrātu ražo, izmantojot tās pašas iekārtas, tādēļ pastāv tikai vienas kopējas ražošanas izmaksas. Līdz ar to, ja amonija nitrāta ražošanas līnijas jauda netiek pietiekami izmantota, jo ir samazinājusies urīnvielas un amonija nitrāta ražošana un to pārdošanas apjoms, lielākas pastāvīgās izmaksas ietekmēs amonija nitrāta rentabilitāti kā brīvajā tirgū, tā pašpatēriņam. Tādēļ nav iespējams ar vienu mikroekonomisko rādītāju nošķirt brīvajam tirgum izmantoto amonija nitrātu no pašpatēriņam izmantotā amonija nitrāta. |
| --- | --- |

(36)

Divas ieinteresētās personas atkārtoja savu apgalvojumu, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, un lūdza izslēgt divus Savienības ražotājus, kuriem nodarītais kaitējums tika konstatēts citā izmeklēšanā attiecībā uz urīnvielas un amonija nitrāta maisījumiem (“UAN lieta”) (23). Tās apgalvoja, ka amonija nitrāta šķīdums bija pusfabrikāts, ko izmanto kā amonija nitrātam, tā UAN. Tādēļ kaitējums vienam ražojumam automātiski izpaustos kā kaitējums abiem ražojumiem. Turklāt amonija nitrātu ražo, izmantojot tās pašas iekārtas, tādēļ pastāv tikai vienas kopējas ražošanas izmaksas. Līdz ar to, ja amonija nitrāta ražošanas līnijas jauda netiek pietiekami izmantota, jo ir samazinājusies urīnvielas un amonija nitrāta ražošana un to pārdošanas apjoms, lielākas pastāvīgās izmaksas ietekmēs amonija nitrāta rentabilitāti kā brīvajā tirgū, tā pašpatēriņam. Tādēļ nav iespējams ar vienu mikroekonomisko rādītāju nošķirt brīvajam tirgum izmantoto amonija nitrātu no pašpatēriņam izmantotā amonija nitrāta.

23

| (37) | Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Visās izmeklēšanās izmaksas tiek attiecinātas vienīgi uz ražojumu, par kuru notiek izmeklēšana. Patiešām, ja nebūtu paņēmienu, kā pareizi un samērīgi sadalīt vertikāli integrētu ražotāju ražošanas izmaksas, ikviena šāda ražotāja izmeklēšanā sniegtā informācija tiktu apšaubīta (ieskaitot Krievijas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā). Tādēļ Komisijas parastā prakse ir tāda, ka tiek nošķirti visi ekonomikas rādītāji, ieskaitot ražošanas izmaksu rādītāju, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. Līdz ar to, pārbaudot attiecīgos vertikāli integrētos izlasē iekļautos Savienības ražotājus, Komisija nodrošināja, ka ar ikvienu šo uzņēmumu ražoto ražojumu saistītās izmaksas tiek skaidri nošķirtas. Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nepiekrita šim apgalvojumam. Visās izmeklēšanās izmaksas tiek attiecinātas vienīgi uz ražojumu, par kuru notiek izmeklēšana. Patiešām, ja nebūtu paņēmienu, kā pareizi un samērīgi sadalīt vertikāli integrētu ražotāju ražošanas izmaksas, ikviena šāda ražotāja izmeklēšanā sniegtā informācija tiktu apšaubīta (ieskaitot Krievijas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā). Tādēļ Komisijas parastā prakse ir tāda, ka tiek nošķirti visi ekonomikas rādītāji, ieskaitot ražošanas izmaksu rādītāju, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. Līdz ar to, pārbaudot attiecīgos vertikāli integrētos izlasē iekļautos Savienības ražotājus, Komisija nodrošināja, ka ar ikvienu šo uzņēmumu ražoto ražojumu saistītās izmaksas tiek skaidri nošķirtas. Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts.

| (38) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības amonija nitrāta ražotāju vidū nav izplatīta nedz amonija nitrāta, nedz urīnvielas un amonija nitrāta ražošana. Šis fakts apdraud izlasi un padara to nereprezentatīvu. |
| --- | --- |

(38)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības amonija nitrāta ražotāju vidū nav izplatīta nedz amonija nitrāta, nedz urīnvielas un amonija nitrāta ražošana. Šis fakts apdraud izlasi un padara to nereprezentatīvu.

| (39) | Divi izlasē iekļautie Savienības ražotāj ir divi no trim lielākajiem Savienības amonija nitrāta ražotājiem, rēķinot pēc reprezentativitātes pārbaudē paziņotajiem ražošanas un pārdošanas apjomiem. Šis fakts ir pretrunā apgalvojumam, ka gan amonija nitrāta un urīnvielas, gan amonija nitrāta ražošana neesot izplatīta ES amonija nitrāta ražotāju vidū un neesot Savienības ražošanas nozarei nedz reprezentatīva, nedz raksturīga. Tāpēc personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(39)

Divi izlasē iekļautie Savienības ražotāj ir divi no trim lielākajiem Savienības amonija nitrāta ražotājiem, rēķinot pēc reprezentativitātes pārbaudē paziņotajiem ražošanas un pārdošanas apjomiem. Šis fakts ir pretrunā apgalvojumam, ka gan amonija nitrāta un urīnvielas, gan amonija nitrāta ražošana neesot izplatīta ES amonija nitrāta ražotāju vidū un neesot Savienības ražošanas nozarei nedz reprezentatīva, nedz raksturīga. Tāpēc personas apgalvojums tika noraidīts.

1.6.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (40) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(40)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas precizēta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (41) | Neviens importētājs nepieteicās sniegt paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(41)

Neviens importētājs nepieteicās sniegt paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.

1.6.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

Ražotāju eksportētāju atlase

| (42) | Ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

| (43) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts zināmos ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Bija jāsniedz informācija par pārdošanas apjomu un vērtību, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Komisija tāpat lūdza Krievijas pārstāvniecību Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus un/vai ar tiem sazināties, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(43)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts zināmos ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Bija jāsniedz informācija par pārdošanas apjomu un vērtību, ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Komisija tāpat lūdza Krievijas pārstāvniecību Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus un/vai ar tiem sazināties, ja tādi ir, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā.

| (44) | Astoņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī, kuri būtībā veidoja visu Krievijas AN ražošanas apjomu, sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Šie ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (jeb “PIP”) bija lielākie ražotāji un arī lielākie eksportētāji. |
| --- | --- |

(44)

Astoņi ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī, kuri būtībā veidoja visu Krievijas AN ražošanas apjomu, sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Šie ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (jeb “PIP”) bija lielākie ražotāji un arī lielākie eksportētāji.

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Netika saņemtas nekādas piezīmes. Tādējādi Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi, un visas ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas par galīgo izlasi. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par izveidoto izlasi notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm. Netika saņemtas nekādas piezīmes. Tādējādi Komisija nolēma saglabāt ierosināto izlasi, un visas ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas par galīgo izlasi.

| (46) | Komisija izlasei izvēlējās šādus trīs ražotājus eksportētājus:






  — | Uralchem
  JSC (ieskaitot Berezniki Azot un Kirovo-Chepetsk Chemical works (“
  Uralchem
  ”), |
| --- | --- | --- |

(46)

Komisija izlasei izvēlējās šādus trīs ražotājus eksportētājus:

—

Uralchem
  JSC (ieskaitot Berezniki Azot un Kirovo-Chepetsk Chemical works (“
  Uralchem
  ”),

Uralchem

JSC

Berezniki Azot

Kirovo-Chepetsk Chemical works

Uralchem

| — | EuroChem grupu (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company

  “Azot”
  ) (“
  Eurochem
  ”), |
| --- | --- |

—

EuroChem grupu (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company

  “Azot”
  ) (“
  Eurochem
  ”),

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company

“Azot”

Eurochem

| — | Acron grupu (PJSC Acron, PJSC Dorogobuzh) (“
  Acron
  ”). |
| --- | --- |

—

Acron grupu (PJSC Acron, PJSC Dorogobuzh) (“
  Acron
  ”).

Acron

PJSC Acron

PJSC Dorogobuzh

Acron

| (47) | Šī izlase atbilda 65 % no paziņotā Krievijas AN ražošanas apjoma PIP laikā, balstoties uz atbildēm uz atlases anketu jautājumiem. Izlasē tika iekļauti divi ražotāji eksportētāji, Acron un Eurochem, kuri PIP laikā bija pārdevuši pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību. Trešais izlasē iekļautais uzņēmums, Uralchem, uz ES eksportēja tikai Kirovo filiālē ražoto amonija nitrātu, uz kuru neattiecas pārskatāmie pasākumi, kā paskaidrots 6. apsvērumā. |
| --- | --- |

(47)

Šī izlase atbilda 65 % no paziņotā Krievijas AN ražošanas apjoma PIP laikā, balstoties uz atbildēm uz atlases anketu jautājumiem. Izlasē tika iekļauti divi ražotāji eksportētāji, Acron un Eurochem, kuri PIP laikā bija pārdevuši pārskatāmo ražojumu eksportam uz Savienību. Trešais izlasē iekļautais uzņēmums, Uralchem, uz ES eksportēja tikai Kirovo filiālē ražoto amonija nitrātu, uz kuru neattiecas pārskatāmie pasākumi, kā paskaidrots 6. apsvērumā.

Acron

Eurochem

Uralchem,

Kirovo

1.7.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (48) | Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un visām zināmajām lietotāju apvienībām, kas atsaucās pēc procedūras uzsākšanas. |
| --- | --- |

(48)

Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un visām zināmajām lietotāju apvienībām, kas atsaucās pēc procedūras uzsākšanas.

| (49) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un diviem pārskatāmā ražotāja lietotājiem. |
| --- | --- |

(49)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un diviem pārskatāmā ražotāja lietotājiem.

| (50) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu/apvienību telpās:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | AB Achema, Lietuva, |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu/apvienību telpās:

a)

ražotāji Savienībā:

—

AB Achema, Lietuva,

AB Achema

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A., Polija, |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A., Polija,

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.

| — | Yara France S.A., Francija, |
| --- | --- |

—

Yara France S.A., Francija,

Yara France S.A.

| — | Savienības ražotāju apvienība: |
| --- | --- |

—

Savienības ražotāju apvienība:

| — | Fertilizers Europe, Beļģija, |
| --- | --- |

—

Fertilizers Europe, Beļģija,

Fertilizers Europe

| b) | Krievijas ražotāji eksportētāji:






  — | EuroChem Group AG (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  (Ņevinka), Joint Stock Company

  “Azot”
  (NAK) un iekšzemes tirgotājs Eurochem Trading RUS LLC), |
| --- | --- | --- |

b)

Krievijas ražotāji eksportētāji:

—

EuroChem Group AG (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  (Ņevinka), Joint Stock Company

  “Azot”
  (NAK) un iekšzemes tirgotājs Eurochem Trading RUS LLC),

EuroChem Group AG

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company

“Azot”

NAK

Eurochem Trading RUS LLC

| — | Acron grupa (PJSC Acron, PJSC Dorogobuzh, iekšzemes tirgotāji – Agronovas), |
| --- | --- |

—

Acron grupa (PJSC Acron, PJSC Dorogobuzh, iekšzemes tirgotāji – Agronovas),

Acron

PJSC Acron

PJSC Dorogobuzh

Agronovas

| c) | ar ražotājiem eksportētājiem saistītie tirgotāji:






  — | EuroChem Trading GmbH, Šveice, un EuroChem Agro GmbH, Vācija. |
| --- | --- | --- |

c)

ar ražotājiem eksportētājiem saistītie tirgotāji:

—

EuroChem Trading GmbH, Šveice, un EuroChem Agro GmbH, Vācija.

EuroChem Trading GmbH

EuroChem Agro GmbH

| (51) | Tomēr saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un tam sekojošiem pasākumiem, kas tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (“Covid-19 paziņojums”), Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus visu ražotāju eksportētāju un ar tiem saistīto uzņēmumu telpās. Tā vietā Komisija, izmantojot videokonferenci, veica attālinātu salīdzinošu pārbaudi (“ASP”) attiecībā uz šādu uzņēmumu sniegto informāciju:






  a) | Krievijas ražotāji eksportētāji:






  — | Uralchem grupa (ieskaitot Berezniki Azot, Kirovo-Chepetsk Chemical works un Uralchem Trading House LLC), |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

Tomēr saistībā ar Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu un tam sekojošiem pasākumiem, kas tika veikti cīņai pret uzliesmojumu (“Covid-19 paziņojums”), Komisija nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus visu ražotāju eksportētāju un ar tiem saistīto uzņēmumu telpās. Tā vietā Komisija, izmantojot videokonferenci, veica attālinātu salīdzinošu pārbaudi (“ASP”) attiecībā uz šādu uzņēmumu sniegto informāciju:

a)

Krievijas ražotāji eksportētāji:

—

Uralchem grupa (ieskaitot Berezniki Azot, Kirovo-Chepetsk Chemical works un Uralchem Trading House LLC),

Uralchem

Berezniki Azot

Kirovo-Chepetsk Chemical works

Uralchem Trading House LLC

| b) | Ar ražotājiem eksportētājiem saistītie tirgotāji:






  — | Uralchem Trading SIA, Latvija, |
| --- | --- | --- |

b)

Ar ražotājiem eksportētājiem saistītie tirgotāji:

—

Uralchem Trading SIA, Latvija,

Uralchem Trading SIA

| — | Acron Switzerland AG, Šveice. |
| --- | --- |

—

Acron Switzerland AG, Šveice.

Acron Switzerland AG

| (52) | Komisija papildus ASP salīdzināja ražotāju eksportētāju sūdzībā sniegto informāciju ar Savienības ražošanas nozares un citu ieinteresēto personu sniegto pārbaudīto informāciju. |
| --- | --- |

(52)

Komisija papildus ASP salīdzināja ražotāju eksportētāju sūdzībā sniegto informāciju ar Savienības ražošanas nozares un citu ieinteresēto personu sniegto pārbaudīto informāciju.

1.8.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (53) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2016. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(53)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra periodu no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2016. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (54) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā pēdējā starpposma pārskatīšanā, proti, Krievijas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, ex 3602 00 00, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20 (Taric kodi 3102290010, 3102600010, 3102900010, 3105100010, 3105100020, 3105100030, 3105100040, 3105100050, 3105201030, 3105201040, 3105201050, 3105201060, 3105510010, 3105510020, 3105510030, 3105510040, 3105590010, 3105590020, 3105590030, 3105590040, 3105902030, 3105902040, 3105902050, 3105902060, 3602000010)(“pārskatāmais ražojums”). |
| --- | --- |

(54)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tāds pats kā pēdējā starpposma pārskatīšanā, proti, Krievijas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, ex 3602 00 00, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20 (Taric kodi 3102290010, 3102600010, 3102900010, 3105100010, 3105100020, 3105100030, 3105100040, 3105100050, 3105201030, 3105201040, 3105201050, 3105201060, 3105510010, 3105510020, 3105510030, 3105510040, 3105590010, 3105590020, 3105590030, 3105590040, 3105902030, 3105902040, 3105902050, 3105902060, 3602000010)(“pārskatāmais ražojums”).

Taric

| (55) | Amonija nitrāts (“AN”) ir ciets slāpekļa mēslošanas līdzeklis, ko parasti lieto lauksaimniecībā, taču to pielieto arī rūpnieciskiem mērķiem, piemēram, sprāgstvielu ražošanai (piemēram, kalnrūpniecībai). Uz AN, kas izmantojams gan lauksaimniecības, gan sprāgstvielu vajadzībām, attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. Abiem AN veidiem ir vienas un tās pašas tehniskās un ķīmiskās īpašības, tie ir savstarpēji viegli aizstājami un uzskatāmi par pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(55)

Amonija nitrāts (“AN”) ir ciets slāpekļa mēslošanas līdzeklis, ko parasti lieto lauksaimniecībā, taču to pielieto arī rūpnieciskiem mērķiem, piemēram, sprāgstvielu ražošanai (piemēram, kalnrūpniecībai). Uz AN, kas izmantojams gan lauksaimniecības, gan sprāgstvielu vajadzībām, attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi. Abiem AN veidiem ir vienas un tās pašas tehniskās un ķīmiskās īpašības, tie ir savstarpēji viegli aizstājami un uzskatāmi par pārskatāmo ražojumu.

| (56) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtu jāpārskata ražojuma tvērums, uz ko attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, un pasākumi. Kā norāda šīs personas, ar spriedumu Kirovo lietā (24) tika atcelta Regula (EK) Nr. 945/2005, ar ko tika paplašināts ražojuma tvērums (25) salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Tādēļ nebija juridiska pamata turpināt šiem ražojumiem piemērot antidempinga maksājumus. Turklāt, tā kā attiecībā uz šiem papildu ražojumiem (kopā – “stabilizētais AN”) nekad nebija ticis konstatēts kaitējums un dempings, nebija pamata vērtēt dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. Tā kā ne dempings, ne kaitējums attiecībā uz stabilizēto AN nekad nav konstatēts, dempings un kaitējums nevar turpināties vai atkārtoties. Tās arī apgalvoja, ka nebija pietiekamu pierādījumu, lai veiktu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz stabilizētā AN importu, savukārt Komisijas reprezentativitātes pārbaudē un Savienības ražošanas nozares noteikšanā stabilizētā AN ražotāji netika iekļauti. Pēc informācijas izpaušanas Acron atkārtoti pauda argumentu, ka šīs termiņbeigu pārskatīšanas ražojuma tvērums bija prettiesisks, ciktāl tas iekļāva maisījumus vai stabilizēto AN. |
| --- | --- |

(56)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtu jāpārskata ražojuma tvērums, uz ko attiecas šī termiņbeigu pārskatīšana, un pasākumi. Kā norāda šīs personas, ar spriedumu Kirovo lietā (24) tika atcelta Regula (EK) Nr. 945/2005, ar ko tika paplašināts ražojuma tvērums (25) salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Tādēļ nebija juridiska pamata turpināt šiem ražojumiem piemērot antidempinga maksājumus. Turklāt, tā kā attiecībā uz šiem papildu ražojumiem (kopā – “stabilizētais AN”) nekad nebija ticis konstatēts kaitējums un dempings, nebija pamata vērtēt dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. Tā kā ne dempings, ne kaitējums attiecībā uz stabilizēto AN nekad nav konstatēts, dempings un kaitējums nevar turpināties vai atkārtoties. Tās arī apgalvoja, ka nebija pietiekamu pierādījumu, lai veiktu termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz stabilizētā AN importu, savukārt Komisijas reprezentativitātes pārbaudē un Savienības ražošanas nozares noteikšanā stabilizētā AN ražotāji netika iekļauti. Pēc informācijas izpaušanas Acron atkārtoti pauda argumentu, ka šīs termiņbeigu pārskatīšanas ražojuma tvērums bija prettiesisks, ciktāl tas iekļāva maisījumus vai stabilizēto AN.

Kirovo

24

25

Acron

| (57) | Kā Pirmās instances tiesa ir skaidrojusi lietā T-348/05 INTP (26), ar attiecīgo spriedumu Regula (EK) Nr. 945/2005 tika atcelta tikai tiktāl, ciktāl tā attiecās uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju. Attiecībā uz visiem pārējiem Krievijas ražotājiem izmantojamā ražojuma tvērums ir noteikta Regulā (EK) Nr. 945/2005. Šīs personas apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(57)

Kā Pirmās instances tiesa ir skaidrojusi lietā T-348/05 INTP (26), ar attiecīgo spriedumu Regula (EK) Nr. 945/2005 tika atcelta tikai tiktāl, ciktāl tā attiecās uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju. Attiecībā uz visiem pārējiem Krievijas ražotājiem izmantojamā ražojuma tvērums ir noteikta Regulā (EK) Nr. 945/2005. Šīs personas apgalvojums tiek noraidīts.

26

| (58) | Vairākas ieinteresētās personas (27) pēc informācijas izpaušanas atkārtoti uzsvēra apgalvojumu, ka nav bijis juridiska pamata piemērot antidempinga pasākumus stabilizētajam AN, jo, kā atzinusi Vispārējā tiesa (28), tas nebija uzskatāms par sākotnējās izmeklēšanas ražojumam līdzīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(58)

Vairākas ieinteresētās personas (27) pēc informācijas izpaušanas atkārtoti uzsvēra apgalvojumu, ka nav bijis juridiska pamata piemērot antidempinga pasākumus stabilizētajam AN, jo, kā atzinusi Vispārējā tiesa (28), tas nebija uzskatāms par sākotnējās izmeklēšanas ražojumam līdzīgu ražojumu.

27

28

| (59) | Kā Pirmās instances tiesa ir skaidrojusi lietā T-348/05 INTP (29), Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-348/05 (2008. gada 10. septembris) attiecās tikai uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju (pieprasījuma iesniedzēju). Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja apstrīdētās regulas atcelšana attiecas tikai uz pieprasījuma iesniedzēju. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(59)

Kā Pirmās instances tiesa ir skaidrojusi lietā T-348/05 INTP (29), Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-348/05 (2008. gada 10. septembris) attiecās tikai uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju (pieprasījuma iesniedzēju). Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja apstrīdētās regulas atcelšana attiecas tikai uz pieprasījuma iesniedzēju. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

29

| (60) | RFPA arī apgalvoja, ka alternatīvā gadījumā Komisijas vērtējums ir bijis kļūdains, jo tās analīzē nav ņemts vērā stabilizētais AN. Kā norāda RFPA, stabilizētā AN iekļaušana pārskatāmā ražojuma un līdzīgā ražojuma tvērumā būtu likusi Komisijai nonākt pie pavisam citiem secinājumiem attiecībā uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(60)

RFPA arī apgalvoja, ka alternatīvā gadījumā Komisijas vērtējums ir bijis kļūdains, jo tās analīzē nav ņemts vērā stabilizētais AN. Kā norāda RFPA, stabilizētā AN iekļaušana pārskatāmā ražojuma un līdzīgā ražojuma tvērumā būtu likusi Komisijai nonākt pie pavisam citiem secinājumiem attiecībā uz dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

RFPA

RFPA

| (61) | Ir jāatgādina, ka pēc sprieduma lietā T-348/05 uz Uralchem Kirovo filiāles ražoto stabilizēto AN neattiecas spēkā esošie pasākumi, tādēļ tas šajā lietā neietilpa Komisijas veiktajā dempinga un kaitējuma analīzē. Izņemot Kirovo ražoto un eksportēto ražojumu, Komisijas analīze šajā lietā aptvēra visu pārskatāmo ražojumu, kā tas definēts 54. apsvērumā, ieskaitot stabilizēto AN. Tāpēc RFPA paustais arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(61)

Ir jāatgādina, ka pēc sprieduma lietā T-348/05 uz Uralchem Kirovo filiāles ražoto stabilizēto AN neattiecas spēkā esošie pasākumi, tādēļ tas šajā lietā neietilpa Komisijas veiktajā dempinga un kaitējuma analīzē. Izņemot Kirovo ražoto un eksportēto ražojumu, Komisijas analīze šajā lietā aptvēra visu pārskatāmo ražojumu, kā tas definēts 54. apsvērumā, ieskaitot stabilizēto AN. Tāpēc RFPA paustais arguments bija jānoraida.

Uralchem Kirovo

Kirovo

| (62) | Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījums pirmoreiz maksājumu piemērošanas vēsturē attiecas uz rūpniecībā izmantojamā AN ražotājiem un ka sākotnējā izmeklēšanā rūpniecībā izmantojamā AN ražotājus Savienībā būtu bijis jāiekļauj varbūtēji cietušajā iekšzemes ražošanas nozarē. Tie tolaik nebija daļa no iekšzemes ražošanas nozares, tādēļ attiecībā uz rūpniecībā izmantojamā AN ražotājiem Savienībā kaitējums netika konstatēts. Arī rūpniecībā izmantojamajam AN nebūtu jāpiemēro antidempinga maksājumi. Rūpniecībā izmantojamo AN būtu arī jāizslēdz no pārskatāmā ražojuma. |
| --- | --- |

(62)

Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka pārskatīšanas pieprasījums pirmoreiz maksājumu piemērošanas vēsturē attiecas uz rūpniecībā izmantojamā AN ražotājiem un ka sākotnējā izmeklēšanā rūpniecībā izmantojamā AN ražotājus Savienībā būtu bijis jāiekļauj varbūtēji cietušajā iekšzemes ražošanas nozarē. Tie tolaik nebija daļa no iekšzemes ražošanas nozares, tādēļ attiecībā uz rūpniecībā izmantojamā AN ražotājiem Savienībā kaitējums netika konstatēts. Arī rūpniecībā izmantojamajam AN nebūtu jāpiemēro antidempinga maksājumi. Rūpniecībā izmantojamo AN būtu arī jāizslēdz no pārskatāmā ražojuma.

| (63) | Šāds apgalvojums nav pamatots. Rūpniecībā izmantojamais amonija nitrāts, ciktāl tas atbilst pārskatāmā ražojuma definīcijai, un attiecīgi – nozare, kas to ražo, vienmēr ir bijusi ietverta izmeklēšanā un pasākumos. Tam, ka ražojuma veidu galapatēriņš varētu būt atšķirīgs, nav nozīmes, kamēr ražojums joprojām ietilpst “pārskatāmā ražojuma” definīcijā. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(63)

Šāds apgalvojums nav pamatots. Rūpniecībā izmantojamais amonija nitrāts, ciktāl tas atbilst pārskatāmā ražojuma definīcijai, un attiecīgi – nozare, kas to ražo, vienmēr ir bijusi ietverta izmeklēšanā un pasākumos. Tam, ka ražojuma veidu galapatēriņš varētu būt atšķirīgs, nav nozīmes, kamēr ražojums joprojām ietilpst “pārskatāmā ražojuma” definīcijā. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (64) | Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(64)

Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | Krievijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

—

Krievijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (65) | Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (66) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai, beidzoties spēkā esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

3.2.   Dempinga turpināšanās iespējamība

Dempinga turpināšanās iespējamība

| (67) | Runājot par eksportu uz Savienību, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji PIP laikā klientiem Savienībā pārdeva tikai nebūtiskus apjomus. Patiesībā, kā minēts 47. apsvērumā, PIP eksporta pārdošanu uz Savienību veica tikai Acron un Eurochem. Šī pārdošana tika veikta vai nu tieši, vai ar saistītu Šveicē un Savienībā reģistrētu tirgotāju starpniecību. Trešais izlasē iekļautais ražotājs, Uralchem, uz Savienību eksportēja tikai stabilizēto AN, ko ražo tā Kirovo filiāle un uz kuru neattiecas spēkā esošie pasākumi. |
| --- | --- |

(67)

Runājot par eksportu uz Savienību, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji PIP laikā klientiem Savienībā pārdeva tikai nebūtiskus apjomus. Patiesībā, kā minēts 47. apsvērumā, PIP eksporta pārdošanu uz Savienību veica tikai Acron un Eurochem. Šī pārdošana tika veikta vai nu tieši, vai ar saistītu Šveicē un Savienībā reģistrētu tirgotāju starpniecību. Trešais izlasē iekļautais ražotājs, Uralchem, uz Savienību eksportēja tikai stabilizēto AN, ko ražo tā Kirovo filiāle un uz kuru neattiecas spēkā esošie pasākumi.

Acron

Eurochem

Uralchem,

Kirovo

| (68) | Runājot par konkrētiem apjomiem, saskaņā ar Uralchem paziņotajiem datiem un atbilstīgi no 14. panta 6. punkta datubāzes (30) iegūtajiem datiem lielāko daļu, kas sasniedza [50 000–100 000] tonnas, Krievijas importa Savienībā PIP laikā veidoja stabilizētais AN, kam nav noteikti ES antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(68)

Runājot par konkrētiem apjomiem, saskaņā ar Uralchem paziņotajiem datiem un atbilstīgi no 14. panta 6. punkta datubāzes (30) iegūtajiem datiem lielāko daļu, kas sasniedza [50 000–100 000] tonnas, Krievijas importa Savienībā PIP laikā veidoja stabilizētais AN, kam nav noteikti ES antidempinga maksājumi.

Uralchem

30

| (69) | Tādējādi ražojuma, uz kuru attiecas antidempinga pasākumi (un šī pārskatīšana), kopējais imports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija [38 000–43 000] tonnu, kas atbilst [0,4–0,8] % no Savienības patēriņa un [0,3–0,5] % no Krievijas AN ražošanas apjoma PIP. Turklāt šie pārdošanas apjomi tika sasniegti darījumos ar nelielu skaitu klientu Baltijas valstīs, Somijā un Zviedrijā. |
| --- | --- |

(69)

Tādējādi ražojuma, uz kuru attiecas antidempinga pasākumi (un šī pārskatīšana), kopējais imports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija [38 000–43 000] tonnu, kas atbilst [0,4–0,8] % no Savienības patēriņa un [0,3–0,5] % no Krievijas AN ražošanas apjoma PIP. Turklāt šie pārdošanas apjomi tika sasniegti darījumos ar nelielu skaitu klientu Baltijas valstīs, Somijā un Zviedrijā.

| (70) | Šie konstatējumi tika balstīti uz pārbaudītiem datiem, ko iesnieguši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un izrakstu no 14. panta 6. punkta datubāzes, kā arī tie atbilst RFPA iesniegtajā informācijā minētajam, ka AN imports no Krievijas samazinājās līdz nenozīmīgam līmenim. |
| --- | --- |

(70)

Šie konstatējumi tika balstīti uz pārbaudītiem datiem, ko iesnieguši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un izrakstu no 14. panta 6. punkta datubāzes, kā arī tie atbilst RFPA iesniegtajā informācijā minētajam, ka AN imports no Krievijas samazinājās līdz nenozīmīgam līmenim.

RFPA

| (71) | Līdz ar to Krievijas eksporta pārdošanas apjomi Savienībā netika uzskatīti par reprezentatīviem attiecībā uz cenu (un daudzumu), par kādu ražotāji eksportētāji pārdotu pārskatāmo ražojumu Savienībā, ja pasākumu nebūtu. Šajā situācijā tiek uzskatīts, ka pārdošanas apjomu Savienībā PIP laikā nevar izmantot, lai izvērtētu, vai dempings varētu turpināties, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(71)

Līdz ar to Krievijas eksporta pārdošanas apjomi Savienībā netika uzskatīti par reprezentatīviem attiecībā uz cenu (un daudzumu), par kādu ražotāji eksportētāji pārdotu pārskatāmo ražojumu Savienībā, ja pasākumu nebūtu. Šajā situācijā tiek uzskatīts, ka pārdošanas apjomu Savienībā PIP laikā nevar izmantot, lai izvērtētu, vai dempings varētu turpināties, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku.

| (72) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA un Eurochem, atsaucoties uz pamatregulas 11. panta 9. punktu, apgalvoja, ka, tā kā Krievijas pārdošanas apjoma struktūra nav mainījusies, lai noteiktu dempinga turpināšanās iespējamību šajā lietā, būtu bijis jāizmanto tāda pati metodika, kas tika izmantota, nosakot maksājuma līmeni pēdējā starpposma pārskatīšanā (31) (proti, balstoties uz Kirovo stabilizētā AN eksporta pārdošanas apjomu Savienībā). Tāpat Uralchem apgalvoja, ka, ja Īstenošanas regulā (ES) 2018/1722 Kirovo stabilizētais AN tika izmantots kā labākais un vienīgais pierādījums, kas bija pieejams maksājuma līmeņa noteikšanai attiecībā uz visu Krieviju, Komisijai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu bija pienākums tāpat rīkoties šajā lietā. Uralchem veica arī atsevišķu dempinga analīzi, kas ietvēra tikai tā stabilizētā AN pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(72)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA un Eurochem, atsaucoties uz pamatregulas 11. panta 9. punktu, apgalvoja, ka, tā kā Krievijas pārdošanas apjoma struktūra nav mainījusies, lai noteiktu dempinga turpināšanās iespējamību šajā lietā, būtu bijis jāizmanto tāda pati metodika, kas tika izmantota, nosakot maksājuma līmeni pēdējā starpposma pārskatīšanā (31) (proti, balstoties uz Kirovo stabilizētā AN eksporta pārdošanas apjomu Savienībā). Tāpat Uralchem apgalvoja, ka, ja Īstenošanas regulā (ES) 2018/1722 Kirovo stabilizētais AN tika izmantots kā labākais un vienīgais pierādījums, kas bija pieejams maksājuma līmeņa noteikšanai attiecībā uz visu Krieviju, Komisijai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu bija pienākums tāpat rīkoties šajā lietā. Uralchem veica arī atsevišķu dempinga analīzi, kas ietvēra tikai tā stabilizētā AN pārdošanas apjomu.

RFPA

Eurochem

31

Kirovo

Uralchem

Kirovo

Uralchem

| (73) | Komisija norāda, ka šie apgalvojumi izriet no kļūdainas premisas, jo Komisija, nosakot pasākumu līmeni iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, neizmantoja Kirovo stabilizētā AN eksporta cenu. Abos gadījumos Komisijas konstatējumi balstījās uz eksportu uz trešām valstīm. Tomēr starpposma pārskatīšanā, tā kā Krievijas pārdošanas apjomi ES tirgū nebija izmantojami un bija jāaprēķina kaitējuma starpība, balstoties uz pārdošanas apjomiem Savienībā, par vislabāko pieejamo aizstājējvērtību cenu salīdzināšanas aprēķinos, ko būtu iespējams izmantot jaunā maksājuma līmeņa noteikšanai, tika atzīts Kirovo stabilizētā AN pārdošanas apjoms Savienībā. Turklāt, lai šo aizstājējvērtību padarītu salīdzināmu ar izmantojamo Krievijas pārdošanas apjomu ES, cenas samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma noteikšanas vajadzībām tika koriģētas Kirovo stabilizētā AN cenas. To nav nepieciešams darīt termiņbeigu pārskatīšanā, jo dempinga atkārtošanās iespējamību var novērtēt, balstoties vienīgi uz faktiskajiem pārdošanas darījumiem ar trešām valstīm. Komisija arī norāda, ka šajā pārskatīšanā piemērotā metodika atbilda iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā piemērotajai metodikai, saskaņā ar kuru, vērtējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izmantots eksports uz trešām valstīm. Tādējādi Komisija ir pilnībā ievērojusi pamatregulas 11. panta 9. punktu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(73)

Komisija norāda, ka šie apgalvojumi izriet no kļūdainas premisas, jo Komisija, nosakot pasākumu līmeni iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, neizmantoja Kirovo stabilizētā AN eksporta cenu. Abos gadījumos Komisijas konstatējumi balstījās uz eksportu uz trešām valstīm. Tomēr starpposma pārskatīšanā, tā kā Krievijas pārdošanas apjomi ES tirgū nebija izmantojami un bija jāaprēķina kaitējuma starpība, balstoties uz pārdošanas apjomiem Savienībā, par vislabāko pieejamo aizstājējvērtību cenu salīdzināšanas aprēķinos, ko būtu iespējams izmantot jaunā maksājuma līmeņa noteikšanai, tika atzīts Kirovo stabilizētā AN pārdošanas apjoms Savienībā. Turklāt, lai šo aizstājējvērtību padarītu salīdzināmu ar izmantojamo Krievijas pārdošanas apjomu ES, cenas samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma noteikšanas vajadzībām tika koriģētas Kirovo stabilizētā AN cenas. To nav nepieciešams darīt termiņbeigu pārskatīšanā, jo dempinga atkārtošanās iespējamību var novērtēt, balstoties vienīgi uz faktiskajiem pārdošanas darījumiem ar trešām valstīm. Komisija arī norāda, ka šajā pārskatīšanā piemērotā metodika atbilda iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā piemērotajai metodikai, saskaņā ar kuru, vērtējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izmantots eksports uz trešām valstīm. Tādējādi Komisija ir pilnībā ievērojusi pamatregulas 11. panta 9. punktu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

Kirovo

Kirovo

| (74) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, Acron un Eurochem arī apgalvoja, ka to pārdošanas apjoms uz Savienību PIP laikā saglabājās stabils, tam bija reprezentatīvas cenas un pietiekams apjoms, lai varētu veikt dempinga analīzi, un ka dempings nav konstatēts. |
| --- | --- |

(74)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, Acron un Eurochem arī apgalvoja, ka to pārdošanas apjoms uz Savienību PIP laikā saglabājās stabils, tam bija reprezentatīvas cenas un pietiekams apjoms, lai varētu veikt dempinga analīzi, un ka dempings nav konstatēts.

Acron

Eurochem

| (75) | Šis apgalvojums būtu jānoraida. Kā norādīts 67. apsvērumā, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji Savienības klientiem pārdeva tikai nelielus apjomus. Šī iemesla dēļ Krievijas eksporta pārdošanas apjomi Savienībā netika uzskatīti par reprezentatīviem, līdz ar to tos nevarēja izmantot, lai vērtētu, vai dempings varētu turpināties, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku (sīkākai informācijai sk. 69. un 71. apsvērumā). |
| --- | --- |

(75)

Šis apgalvojums būtu jānoraida. Kā norādīts 67. apsvērumā, izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji Savienības klientiem pārdeva tikai nelielus apjomus. Šī iemesla dēļ Krievijas eksporta pārdošanas apjomi Savienībā netika uzskatīti par reprezentatīviem, līdz ar to tos nevarēja izmantot, lai vērtētu, vai dempings varētu turpināties, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku (sīkākai informācijai sk. 69. un 71. apsvērumā).

3.3.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (76) | Ņemot vērā apsvērumus 67.–71. apsvērumā, Komisija analizēja, vai ir pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku. Komisija analizēja šādus faktorus: eksporta cenu pārdošanas apjomam no Krievijas uz citiem galamērķiem, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā kopumā, Savienības un citu trešo valstu tirgu pievilcību. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā apsvērumus 67.–71. apsvērumā, Komisija analizēja, vai ir pierādījumi par dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku. Komisija analizēja šādus faktorus: eksporta cenu pārdošanas apjomam no Krievijas uz citiem galamērķiem, ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā kopumā, Savienības un citu trešo valstu tirgu pievilcību.

3.3.1.   Eksports uz trešām valstīm

Eksports uz trešām valstīm

| (77) | Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja ievērojamus daudzumus uz trešām valstīm un sniedza detalizētu informāciju par šo eksportu. Tā kā reprezentatīvā apjomā nepastāvēja eksports uz Savienību, lai analizētu dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku, tika ņemts vērā eksports uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(77)

Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja ievērojamus daudzumus uz trešām valstīm un sniedza detalizētu informāciju par šo eksportu. Tā kā reprezentatīvā apjomā nepastāvēja eksports uz Savienību, lai analizētu dempinga atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi zaudētu spēku, tika ņemts vērā eksports uz citām trešām valstīm.

| (78) | Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji PIP laikā gandrīz 50 % (32) no sava kopējā pārdošanas apjoma pārdeva trešo valstu tirgos. Vairāk nekā 70 % no šī pārdošanas apjoma trešo valstu tirgos tika novirzīti galvenokārt uz Latīņameriku (Brazīliju, Peru, Kolumbiju, Ekvadoru), kā arī uz tādām valstīm kā ASV, Kazahstānu, Maroku, Azerbaidžānu un Zimbabvi. Eksporta apjoms uz citām trešām valstīm bija ļoti mazs. |
| --- | --- |

(78)

Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji PIP laikā gandrīz 50 % (32) no sava kopējā pārdošanas apjoma pārdeva trešo valstu tirgos. Vairāk nekā 70 % no šī pārdošanas apjoma trešo valstu tirgos tika novirzīti galvenokārt uz Latīņameriku (Brazīliju, Peru, Kolumbiju, Ekvadoru), kā arī uz tādām valstīm kā ASV, Kazahstānu, Maroku, Azerbaidžānu un Zimbabvi. Eksporta apjoms uz citām trešām valstīm bija ļoti mazs.

32

| (79) | Tika veikta analīze, salīdzinot faktiskās iekšzemes tirgus cenas ar pārdošanas apjomu uz trešām valstīm, pamatojoties uz ražotāja cenu. Komisija pēc salīdzināšanas visiem trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atsevišķi noteica, ka vidējā svērtā ražotāja eksporta cena galvenajos trešo valstu tirgos PIP laikā bija zemāka nekā faktiskā svērtā vidējā ražotāja iekšzemes cena, kas samaksāta vai maksājama PIP laikā. |
| --- | --- |

(79)

Tika veikta analīze, salīdzinot faktiskās iekšzemes tirgus cenas ar pārdošanas apjomu uz trešām valstīm, pamatojoties uz ražotāja cenu. Komisija pēc salīdzināšanas visiem trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atsevišķi noteica, ka vidējā svērtā ražotāja eksporta cena galvenajos trešo valstu tirgos PIP laikā bija zemāka nekā faktiskā svērtā vidējā ražotāja iekšzemes cena, kas samaksāta vai maksājama PIP laikā.

| (80) | Minētie konstatējumi bija balstīti uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri veidoja aptuveni 80 % no kopējā Krievijas AN eksporta uz trešām valstīm. Tādēļ Komisijai nebija nepieciešams izmantot eksporta statistiku. |
| --- | --- |

(80)

Minētie konstatējumi bija balstīti uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri veidoja aptuveni 80 % no kopējā Krievijas AN eksporta uz trešām valstīm. Tādēļ Komisijai nebija nepieciešams izmantot eksporta statistiku.

| (81) | PIP laikā trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā ražotāja eksporta cena uz trešām valstīm bija 133 EUR par tonnu, bet vidējā ražotāja iekšzemes cena bija 145 EUR par tonnu. Tādēļ tika uzskatīts, ka ir ticams, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Krievijas ražotāji eksportētāji Savienībā veiktu pārdošanu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(81)

PIP laikā trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā ražotāja eksporta cena uz trešām valstīm bija 133 EUR par tonnu, bet vidējā ražotāja iekšzemes cena bija 145 EUR par tonnu. Tādēļ tika uzskatīts, ka ir ticams, ka tad, ja pašlaik spēkā esošos pasākumus atceltu, Krievijas ražotāji eksportētāji Savienībā veiktu pārdošanu par dempinga cenām.

| (82) | Attiecībā uz Krievijas iekšzemes cenām FE apgalvoja, ka Krievijas iekšzemes tirgū pastāv īpaša situācija attiecībā uz AN cenu noteikšanu, jo notiek valdības iejaukšanās, kas izpaužas kā cenu ierobežojumi. Tādēļ, kā norāda FE, AN iekšzemes cenas nebija piemērotas izmantošanai šajā procesā. Pēc informācijas izpaušanas FE atkārtoti uzsvēra pārliecību, ka pastāv valdības iejaukšanās, ko galvenokārt raksturo cenu ierobežojumi Krievijā. Šim nolūkam FE atsaucās uz vairākiem dažādu publisku iestāžu izstrādātiem avotiem un dokumentiem, piemēram, cenu sarakstiem, līgumiem, ceļvežiem un valsts amatpersonu brīfingiem. Tomēr FE iesniegtie dokumenti bija datēti ārpus PIP un/vai FE nevarēja izskaidrot šo pierādījumu nozīmi un ietekmi uz ražotāju eksportētāju iekšzemes pārdošanas apjomu, kā arī to izmantojamību šajā procesā. Jebkurā gadījumā ir jāapšauba šo dokumentu nozīme šī procesa sakarā. Pēc tam, kad Komisija, kā minēts 81. apsvērumā, ir konstatējusi dempinga atkārtošanās iespējamību attiecībā uz ES, konkrēts augsts vai augstāks dempinga līmenis šo secinājumu nemainītu (šajā sakarā sk. arī 85. apsvērumu). FE apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz Krievijas iekšzemes cenām FE apgalvoja, ka Krievijas iekšzemes tirgū pastāv īpaša situācija attiecībā uz AN cenu noteikšanu, jo notiek valdības iejaukšanās, kas izpaužas kā cenu ierobežojumi. Tādēļ, kā norāda FE, AN iekšzemes cenas nebija piemērotas izmantošanai šajā procesā. Pēc informācijas izpaušanas FE atkārtoti uzsvēra pārliecību, ka pastāv valdības iejaukšanās, ko galvenokārt raksturo cenu ierobežojumi Krievijā. Šim nolūkam FE atsaucās uz vairākiem dažādu publisku iestāžu izstrādātiem avotiem un dokumentiem, piemēram, cenu sarakstiem, līgumiem, ceļvežiem un valsts amatpersonu brīfingiem. Tomēr FE iesniegtie dokumenti bija datēti ārpus PIP un/vai FE nevarēja izskaidrot šo pierādījumu nozīmi un ietekmi uz ražotāju eksportētāju iekšzemes pārdošanas apjomu, kā arī to izmantojamību šajā procesā. Jebkurā gadījumā ir jāapšauba šo dokumentu nozīme šī procesa sakarā. Pēc tam, kad Komisija, kā minēts 81. apsvērumā, ir konstatējusi dempinga atkārtošanās iespējamību attiecībā uz ES, konkrēts augsts vai augstāks dempinga līmenis šo secinājumu nemainītu (šajā sakarā sk. arī 85. apsvērumu). FE apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti.

FE

FE

FE

FE

FE

FE

FE

| (83) | Pēc informācijas izpaušanas FE apgalvoja, ka Brazīlija bija visreprezentatīvākais Krievijas dempinga piemērs, ņemot vērā publiskos eksporta statistikas ziņojumus un vietējos neatkarīgos iekšzemes ziņojumus. |
| --- | --- |

(83)

Pēc informācijas izpaušanas FE apgalvoja, ka Brazīlija bija visreprezentatīvākais Krievijas dempinga piemērs, ņemot vērā publiskos eksporta statistikas ziņojumus un vietējos neatkarīgos iekšzemes ziņojumus.

FE

| (84) | Komisijas konstatējumi ir balstīti uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sniegtiem un pārbaudītiem datiem par katru uzņēmumu atsevišķi, kas tika atzīti par precīzākiem un ticamākiem nekā apkopota publiskā statistika. Komisija arī analizēja cenas eksportam uz vairāku trešo valstu tirgiem, kas tika uzskatīti par reprezentatīviem katra izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas apjomiem uz trešām valstīm (sk. 78. apsvērumu). Pārdošanas apjoma uz daudzām trešām valstīm novērtējums tika uzskatīts par reprezentatīvāku nekā vienas valsts datu novērtējums. |
| --- | --- |

(84)

Komisijas konstatējumi ir balstīti uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju sniegtiem un pārbaudītiem datiem par katru uzņēmumu atsevišķi, kas tika atzīti par precīzākiem un ticamākiem nekā apkopota publiskā statistika. Komisija arī analizēja cenas eksportam uz vairāku trešo valstu tirgiem, kas tika uzskatīti par reprezentatīviem katra izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas apjomiem uz trešām valstīm (sk. 78. apsvērumu). Pārdošanas apjoma uz daudzām trešām valstīm novērtējums tika uzskatīts par reprezentatīvāku nekā vienas valsts datu novērtējums.

| (85) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, FE arī norādīja, ka Komisija savā dempinga novērtējumā nebija pievērsusies īpašajai situācijai Krievijas gāzes tirgū. |
| --- | --- |

(85)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, FE arī norādīja, ka Komisija savā dempinga novērtējumā nebija pievērsusies īpašajai situācijai Krievijas gāzes tirgū.

FE

| (86) | Kā paskaidrots 77.–81. apsvērumā, Komisija šajā termiņbeigu pārskatīšanā neveica dempinga aprēķinus. Tādēļ Komisija neuzskatīja par vajadzīgu izvērtēt ražošanas izmaksu (ieskaitot gāzes izmaksas) ticamību. |
| --- | --- |

(86)

Kā paskaidrots 77.–81. apsvērumā, Komisija šajā termiņbeigu pārskatīšanā neveica dempinga aprēķinus. Tādēļ Komisija neuzskatīja par vajadzīgu izvērtēt ražošanas izmaksu (ieskaitot gāzes izmaksas) ticamību.

| (87) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA un Acron apgalvoja, ka Komisija nebija veikusi dempinga starpības aprēķināšanu, tādējādi pārkāpjot pamatregulas 11. panta 9. punktu un 2. pantu, kas paredz, ka dempinga pastāvēšanas noteikšanai termiņbeigu pārskatīšanās ir jāizmanto standartizēta metodika. Acron un Eurochem arī apgalvoja, ka Komisija šajā izmeklēšanā neatklāja dempinga aprēķinus, tādējādi pārkāpjot to tiesības uz aizstāvību. Šie uzņēmumi norādīja, ka nebija skaidrs arī, kādēļ Komisija salīdzināja ražotāja iekšzemes cenas ar ražotāja cenām eksportam uz trešām valstīm, faktiski neveicot dempinga aprēķinu. |
| --- | --- |

(87)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA un Acron apgalvoja, ka Komisija nebija veikusi dempinga starpības aprēķināšanu, tādējādi pārkāpjot pamatregulas 11. panta 9. punktu un 2. pantu, kas paredz, ka dempinga pastāvēšanas noteikšanai termiņbeigu pārskatīšanās ir jāizmanto standartizēta metodika. Acron un Eurochem arī apgalvoja, ka Komisija šajā izmeklēšanā neatklāja dempinga aprēķinus, tādējādi pārkāpjot to tiesības uz aizstāvību. Šie uzņēmumi norādīja, ka nebija skaidrs arī, kādēļ Komisija salīdzināja ražotāja iekšzemes cenas ar ražotāja cenām eksportam uz trešām valstīm, faktiski neveicot dempinga aprēķinu.

RFPA

Acron

Acron

Eurochem

| (88) | Komisija neaprēķināja dempingu, balstoties uz importu ES PIP laikā tāpēc, ka tā konstatēja, ka kopējais Krievijas pārskatāmā ražojuma eksporta apjoms uz Savienību nebija reprezentatīvs. Tādēļ šis apjoms nebija ticams pamats dempinga aprēķināšanai. Līdz ar to Komisija nevarēja pārliecinoši konstatēt dempingu Savienībā PIP laikā un tā vietā vērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību, balstoties uz Krievijas AN eksportu uz trešo valstu tirgiem. Tiek izdarīta atsauce arī uz 81. apsvērumu, kurā izklāstīti Komisijas secinājumi pēc minētā cenu salīdzinājuma. |
| --- | --- |

(88)

Komisija neaprēķināja dempingu, balstoties uz importu ES PIP laikā tāpēc, ka tā konstatēja, ka kopējais Krievijas pārskatāmā ražojuma eksporta apjoms uz Savienību nebija reprezentatīvs. Tādēļ šis apjoms nebija ticams pamats dempinga aprēķināšanai. Līdz ar to Komisija nevarēja pārliecinoši konstatēt dempingu Savienībā PIP laikā un tā vietā vērtēja dempinga atkārtošanās iespējamību, balstoties uz Krievijas AN eksportu uz trešo valstu tirgiem. Tiek izdarīta atsauce arī uz 81. apsvērumu, kurā izklāstīti Komisijas secinājumi pēc minētā cenu salīdzinājuma.

| (89) | Saistībā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu un 2. pantu, kā uzsvērts 73. apsvērumā, Komisija pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā izmantoja tādu pašu metodiku. Komisija norāda uz pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas regulas (33) 3.1.1. iedaļu, kurā tā, analizējot dempinga atkārtošanās iespējamību, pilnībā novērtēja Krievijas eksportu uz citiem galamērķiem. Tādēļ ne tikai netika pārkāpts pamatregulas 2. pants, bet arī nav iespējams, ka būtu pārkāpts 11. panta 9. punkts. |
| --- | --- |

(89)

Saistībā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu un 2. pantu, kā uzsvērts 73. apsvērumā, Komisija pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā izmantoja tādu pašu metodiku. Komisija norāda uz pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas regulas (33) 3.1.1. iedaļu, kurā tā, analizējot dempinga atkārtošanās iespējamību, pilnībā novērtēja Krievijas eksportu uz citiem galamērķiem. Tādēļ ne tikai netika pārkāpts pamatregulas 2. pants, bet arī nav iespējams, ka būtu pārkāpts 11. panta 9. punkts.

33

| (90) | Visbeidzot, kas attiecas uz procesuālajām tiesībām, Komisija izpauda visus būtiskos faktus un skaitliskos rādītājus, kas bija pamatā izdarītajam salīdzinājumam, vienlaikus aizsargājot personu tiesības uz aizstāvību. Komisija personām pat izpauda papildu informāciju (2020. gada 30. septembrī un 21. oktobrī), lai papildus precizētu un pārliecinātos, ka ieinteresētās personas ir pareizi sapratušas Komisijas veiktos aprēķinus. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(90)

Visbeidzot, kas attiecas uz procesuālajām tiesībām, Komisija izpauda visus būtiskos faktus un skaitliskos rādītājus, kas bija pamatā izdarītajam salīdzinājumam, vienlaikus aizsargājot personu tiesības uz aizstāvību. Komisija personām pat izpauda papildu informāciju (2020. gada 30. septembrī un 21. oktobrī), lai papildus precizētu un pārliecinātos, ka ieinteresētās personas ir pareizi sapratušas Komisijas veiktos aprēķinus. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.

| (91) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Acron apgalvoja, ka tika pārkāptas tā tiesības uz aizstāvību, jo Komisija ievāca vairāk informācijas, nekā bija nepieciešams novērtējuma veikšanai, jo īpaši, ja netika aprēķināts dempings. Pirmkārt, Acron nebija paskaidrojis, kā šis fakts pārkāptu tā tiesības uz aizstāvību. Otrkārt, pat ja Komisijas rīcībā bija visi dati, lai veiktu dempinga aprēķināšanu, tai nebija pienākuma to darīt pēc tam, kad tā bija secinājusi, ka eksporta apjoms bija pārāk mazs un tādēļ dempinga aprēķināšanas vajadzībām nereprezentatīvs. |
| --- | --- |

(91)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Acron apgalvoja, ka tika pārkāptas tā tiesības uz aizstāvību, jo Komisija ievāca vairāk informācijas, nekā bija nepieciešams novērtējuma veikšanai, jo īpaši, ja netika aprēķināts dempings. Pirmkārt, Acron nebija paskaidrojis, kā šis fakts pārkāptu tā tiesības uz aizstāvību. Otrkārt, pat ja Komisijas rīcībā bija visi dati, lai veiktu dempinga aprēķināšanu, tai nebija pienākuma to darīt pēc tam, kad tā bija secinājusi, ka eksporta apjoms bija pārāk mazs un tādēļ dempinga aprēķināšanas vajadzībām nereprezentatīvs.

Acron

Acron

| (92) | Visbeidzot, kā norāda RFPA un Eurochem, Komisija arī neveica vienkāršu ražotāja cenu salīdzināšanu. Tie norādīja, ka Komisija konstatēja dempingu, koriģējot Krievijas ražotāju eksporta cenu un atskaitot PVA un nosacīto peļņas normas pārmērīgo un kļūdaino procentu. Turklāt, kā norāda RFPA, ciktāl Komisija neveica peļņas starpības aprēķinus, pamatregulas 2. pants nav jāpiemēro. Uralchem un Eurochem arī apgalvoja, ka, ja Komisija paliktu pie lēmuma atskaitīt no eksporta cenas tirgotāju PVA un nosacīto peļņu, līdzīga korekcija būtu jāveic vietējā tirgotāja noteiktajai pārdošanas iekšzemes cenai. |
| --- | --- |

(92)

Visbeidzot, kā norāda RFPA un Eurochem, Komisija arī neveica vienkāršu ražotāja cenu salīdzināšanu. Tie norādīja, ka Komisija konstatēja dempingu, koriģējot Krievijas ražotāju eksporta cenu un atskaitot PVA un nosacīto peļņas normas pārmērīgo un kļūdaino procentu. Turklāt, kā norāda RFPA, ciktāl Komisija neveica peļņas starpības aprēķinus, pamatregulas 2. pants nav jāpiemēro. Uralchem un Eurochem arī apgalvoja, ka, ja Komisija paliktu pie lēmuma atskaitīt no eksporta cenas tirgotāju PVA un nosacīto peļņu, līdzīga korekcija būtu jāveic vietējā tirgotāja noteiktajai pārdošanas iekšzemes cenai.

RFPA

Eurochem

RFPA

Uralchem

Eurochem

| (93) | Komisija nebija PIP laikā konstatējusi dempingu ES un šajā ziņā neveica dempinga aprēķinus. Pretēji RFPA apgalvojumam, Komisija salīdzināja ražotāja iekšzemes cenas un Krievijas cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem. Lai gan pamatregulas 2. pants patiešām tiek piemērots dempinga aprēķināšanai, Komisija nepiekrīt ieinteresētajām personām, ka tai būtu liegts piemērot šos noteikumus pēc analoģijas, veicot cenu salīdzināšanu uz trešo valstu cenu pamata. Lai salīdzinājums būtu taisnīgs un objektīvs, Komisija citstarp izlēma veikt korekcijas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumam. Līdzīgas korekcijas netika piemērotas ar iekšzemes tirgotāja starpniecību veiktas iekšzemes pārdošanas cenai, jo iekšzemes tirgotāji būtībā darbojās kā ražošanas uzņēmumu iekšzemes pārdevēji. Tādēļ, lai veiktu cenu salīdzināšanu, nebija pamata pārdošanai iekšzemē veikt PVA un peļņas korekciju. |
| --- | --- |

(93)

Komisija nebija PIP laikā konstatējusi dempingu ES un šajā ziņā neveica dempinga aprēķinus. Pretēji RFPA apgalvojumam, Komisija salīdzināja ražotāja iekšzemes cenas un Krievijas cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem. Lai gan pamatregulas 2. pants patiešām tiek piemērots dempinga aprēķināšanai, Komisija nepiekrīt ieinteresētajām personām, ka tai būtu liegts piemērot šos noteikumus pēc analoģijas, veicot cenu salīdzināšanu uz trešo valstu cenu pamata. Lai salīdzinājums būtu taisnīgs un objektīvs, Komisija citstarp izlēma veikt korekcijas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumam. Līdzīgas korekcijas netika piemērotas ar iekšzemes tirgotāja starpniecību veiktas iekšzemes pārdošanas cenai, jo iekšzemes tirgotāji būtībā darbojās kā ražošanas uzņēmumu iekšzemes pārdevēji. Tādēļ, lai veiktu cenu salīdzināšanu, nebija pamata pārdošanai iekšzemē veikt PVA un peļņas korekciju.

RFPA

| (94) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, Acron norādīja, ka saistītā tirgotāja peļņas un PVA izmaksu atskaitīšana, veicot cenu salīdzināšanu ar mērķi aprēķināt cenas samazinājumu, bija acīmredzami nepareiza. |
| --- | --- |

(94)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, Acron norādīja, ka saistītā tirgotāja peļņas un PVA izmaksu atskaitīšana, veicot cenu salīdzināšanu ar mērķi aprēķināt cenas samazinājumu, bija acīmredzami nepareiza.

Acron

| (95) | Pirmkārt, Acron šķietami jauc jautājumu par cenas samazinājuma aprēķinu un cenu salīdzinājumu, kas tika veikts, lai analizētu dempinga atkārtošanās iespējamību. Otrkārt, kā paskaidrots informācijas izpaušanā konkrētam uzņēmumam un 93. apsvērumā, attiecībā uz saistītiem importētājiem un tirgotājiem veiktās korekcijas tika izdarītas, lai nodrošinātu taisnīgu cenu salīdzināšanu, kas atbilst attiecīgi 2. panta 9. punkta un 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(95)

Pirmkārt, Acron šķietami jauc jautājumu par cenas samazinājuma aprēķinu un cenu salīdzinājumu, kas tika veikts, lai analizētu dempinga atkārtošanās iespējamību. Otrkārt, kā paskaidrots informācijas izpaušanā konkrētam uzņēmumam un 93. apsvērumā, attiecībā uz saistītiem importētājiem un tirgotājiem veiktās korekcijas tika izdarītas, lai nodrošinātu taisnīgu cenu salīdzināšanu, kas atbilst attiecīgi 2. panta 9. punkta un 2. panta 10. punkta i) apakšpunkta noteikumiem.

Acron

| (96) | Kā norāda Uralchem un Eurochem, Komisija nebija pietiekami pamatojusi eksporta cenas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbildot uz informācijas izpaušanu, Uralchem un Eurochem arī norādīja, ka 4 % nosacītās peļņas normas atskaitīšana atšķīras no metodikas, kura tika izmantota lietā R674 starpposma pārskatīšanā un kurā tika atskaitīta nosacītā peļņas norma 2,4 % apmērā, tādējādi šāda atskaitīšana neatbilda 11. panta 9. punktam. Acron arī norādīja, ka tirgotāja nosacītā peļņa izejvielu tirgū bija nepārprotami pārvērtēta piemaksa un ka to vispār nebūtu vajadzējis atskaitīt. |
| --- | --- |

(96)

Kā norāda Uralchem un Eurochem, Komisija nebija pietiekami pamatojusi eksporta cenas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbildot uz informācijas izpaušanu, Uralchem un Eurochem arī norādīja, ka 4 % nosacītās peļņas normas atskaitīšana atšķīras no metodikas, kura tika izmantota lietā R674 starpposma pārskatīšanā un kurā tika atskaitīta nosacītā peļņas norma 2,4 % apmērā, tādējādi šāda atskaitīšana neatbilda 11. panta 9. punktam. Acron arī norādīja, ka tirgotāja nosacītā peļņa izejvielu tirgū bija nepārprotami pārvērtēta piemaksa un ka to vispār nebūtu vajadzējis atskaitīt.

Uralchem

Eurochem

Uralchem

Eurochem

Acron

| (97) | Šajā lietā un atbilstīgi informācijas izpaušanai konkrētam uzņēmumam saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika veikta korekcija attiecībā uz Uralchem un Eurochem tirgotāju PVA izmaksām (ieskaitot uzcenojumu), jo šie tirgotāji darbojās līdzīgi kā aģenti. Tirgotāji reklamē un pārdod ārpus Krievijas ražotāju iekārtās ražotu AN, un šīs struktūras ražotāju eksportētāju grupas korporatīvajā struktūrā ir atzīmētas kā tirgotāji. Tātad tirgotāji nepārprotami veic darījumdarbību Uralchem un Eurochem grupas vārdā un interesēs, līdz ar to bija pamats veikt korekciju. |
| --- | --- |

(97)

Šajā lietā un atbilstīgi informācijas izpaušanai konkrētam uzņēmumam saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika veikta korekcija attiecībā uz Uralchem un Eurochem tirgotāju PVA izmaksām (ieskaitot uzcenojumu), jo šie tirgotāji darbojās līdzīgi kā aģenti. Tirgotāji reklamē un pārdod ārpus Krievijas ražotāju iekārtās ražotu AN, un šīs struktūras ražotāju eksportētāju grupas korporatīvajā struktūrā ir atzīmētas kā tirgotāji. Tātad tirgotāji nepārprotami veic darījumdarbību Uralchem un Eurochem grupas vārdā un interesēs, līdz ar to bija pamats veikt korekciju.

Uralchem

Eurochem

Uralchem

Eurochem

| (98) | Attiecībā uz nosacīto peļņu, kas faktiski tika atskaitīta no eksporta cenām, ņemot vērā to, ka nesaistītie importētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, Komisija izmantoja nesenākā izmeklēšanā attiecībā uz līdzīgu slāpekļa mēslošanas līdzekli (UAN) konstatēto nesaistīta importētāja peļņas normu – 4 % (34). Pretēji šo personu apgalvotajam, Komisija nekļūdījās, šajā pārskatīšanā izmantojot nosacīto peļņas normu 4 %, nevis 2,4 %. Komisijas izmantotā metodika patiesībā abās pārskatīšanās bija viena un tā pati: tā kā nesaistītie importētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja peļņas normu, kas attiecībā uz nesaistītiem importētājiem tika konstatēta ar citu ķīmisko izstrādājumu saistītā mūsdienu lietā. Tādēļ 4 % peļņas izmantošana atbilda pamatregulas 11. panta 9. punktam, kas paredz, ka obligāti ir jāizmanto viena un tā pati metodika, nevis viena un tā pati (novecojusī) rentabilitāte. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz nosacīto peļņu, kas faktiski tika atskaitīta no eksporta cenām, ņemot vērā to, ka nesaistītie importētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, Komisija izmantoja nesenākā izmeklēšanā attiecībā uz līdzīgu slāpekļa mēslošanas līdzekli (UAN) konstatēto nesaistīta importētāja peļņas normu – 4 % (34). Pretēji šo personu apgalvotajam, Komisija nekļūdījās, šajā pārskatīšanā izmantojot nosacīto peļņas normu 4 %, nevis 2,4 %. Komisijas izmantotā metodika patiesībā abās pārskatīšanās bija viena un tā pati: tā kā nesaistītie importētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja peļņas normu, kas attiecībā uz nesaistītiem importētājiem tika konstatēta ar citu ķīmisko izstrādājumu saistītā mūsdienu lietā. Tādēļ 4 % peļņas izmantošana atbilda pamatregulas 11. panta 9. punktam, kas paredz, ka obligāti ir jāizmanto viena un tā pati metodika, nevis viena un tā pati (novecojusī) rentabilitāte.

34

| (99) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai, veicot cenu salīdzināšanu, vajadzēja izmantot nevis PIP vidējos, bet gan mēneša valūtas kursus, un/vai salīdzināt katra ražojuma cenas atsevišķi. |
| --- | --- |

(99)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai, veicot cenu salīdzināšanu, vajadzēja izmantot nevis PIP vidējos, bet gan mēneša valūtas kursus, un/vai salīdzināt katra ražojuma cenas atsevišķi.

| (100) | Komisija analizēja šos apgalvojumus un konstatēja, ka cenu starpība būtu bijusi līdzīga arī tad, ja tiktu izmantoti mēneša valūtas kursi un ja tiktu salīdzināts katrs ražojums atsevišķi. Turklāt cenu salīdzinājumā tika vērtēti visu veidu ražojumi un, lai gan netika tieši veikta katra veida ražojumu salīdzināšana, gandrīz visu pārdošanas apjomu uz trešām valstīm veidoja viena veida ražojums. |
| --- | --- |

(100)

Komisija analizēja šos apgalvojumus un konstatēja, ka cenu starpība būtu bijusi līdzīga arī tad, ja tiktu izmantoti mēneša valūtas kursi un ja tiktu salīdzināts katrs ražojums atsevišķi. Turklāt cenu salīdzinājumā tika vērtēti visu veidu ražojumi un, lai gan netika tieši veikta katra veida ražojumu salīdzināšana, gandrīz visu pārdošanas apjomu uz trešām valstīm veidoja viena veida ražojums.

| (101) | Eurochem iesniedza vairākus apgalvojumus attiecībā uz tā atsevišķi veiktajiem iekšzemes pārdošanas cenu aprēķiniem, kas bija saistīti arī kredīta izmaksu atskaitīšanu un iekārtu kvotu aprēķināšanu. Turklāt Eurochem pauda vairākus argumentus saistībā ar tā veiktajiem individuālajiem eksporta pārdošanas cenu aprēķiniem, kas attiecās uz varbūtējo pārvadāšanas izdevumu kļūdainu aprēķināšanu. Šie apgalvojumi tika noraidīti. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ sīkāka informācija par Komisijas argumentiem tika sniegta atsevišķā atbildē uzņēmumam. |
| --- | --- |

(101)

Eurochem iesniedza vairākus apgalvojumus attiecībā uz tā atsevišķi veiktajiem iekšzemes pārdošanas cenu aprēķiniem, kas bija saistīti arī kredīta izmaksu atskaitīšanu un iekārtu kvotu aprēķināšanu. Turklāt Eurochem pauda vairākus argumentus saistībā ar tā veiktajiem individuālajiem eksporta pārdošanas cenu aprēķiniem, kas attiecās uz varbūtējo pārvadāšanas izdevumu kļūdainu aprēķināšanu. Šie apgalvojumi tika noraidīti. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ sīkāka informācija par Komisijas argumentiem tika sniegta atsevišķā atbildē uzņēmumam.

Eurochem

Eurochem

3.3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā

| (102) | Lai noteiktu ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā, Komisija izmantoja pārbaudītus datus no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bet attiecībā uz pārējiem Krievijas eksportētājiem – datus, kas tika paziņoti atbildēs uz atlases veidlapu jautājumiem. Turklāt neizmantotās jaudas aprēķinā tika iekļauta Kirovo kopējā neizmantotā jauda, jo citu, pašlaik no antidempinga pasākumu piemērošanas izslēgtu amonija nitrāta veidu neizmantoto jaudu var ļoti vienkārši izmantot tāda amonija nitrāta ražošanai, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. |
| --- | --- |

(102)

Lai noteiktu ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā, Komisija izmantoja pārbaudītus datus no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bet attiecībā uz pārējiem Krievijas eksportētājiem – datus, kas tika paziņoti atbildēs uz atlases veidlapu jautājumiem. Turklāt neizmantotās jaudas aprēķinā tika iekļauta Kirovo kopējā neizmantotā jauda, jo citu, pašlaik no antidempinga pasākumu piemērošanas izslēgtu amonija nitrāta veidu neizmantoto jaudu var ļoti vienkārši izmantot tāda amonija nitrāta ražošanai, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

Kirovo

| (103) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās lielākais faktiski novērotais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā tika izmantots kā pamats izlasē iekļauto uzņēmumu jaudas aprēķināšanai, izņemot, ja uzstādītā jauda bija lielāka par faktisko ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(103)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās lielākais faktiski novērotais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā tika izmantots kā pamats izlasē iekļauto uzņēmumu jaudas aprēķināšanai, izņemot, ja uzstādītā jauda bija lielāka par faktisko ražošanas apjomu.

| (104) | Pēc izlasē iekļauto ražotāju pārbaudēm un ASP tika koriģēti dati par Acron grupu. Korekcijas nepieciešamību noteica fakts, ka šajā gadījumā ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas noteikšanā izšķirīga ir granulēšanas torņu kā galvenās cietā AN ražošanas “šaurās vietas” ražošanas apjoms un jauda (nevis ar starpproduktu saistīts ražošanas apjoms un jauda). |
| --- | --- |

(104)

Pēc izlasē iekļauto ražotāju pārbaudēm un ASP tika koriģēti dati par Acron grupu. Korekcijas nepieciešamību noteica fakts, ka šajā gadījumā ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas noteikšanā izšķirīga ir granulēšanas torņu kā galvenās cietā AN ražošanas “šaurās vietas” ražošanas apjoms un jauda (nevis ar starpproduktu saistīts ražošanas apjoms un jauda).

Acron

| (105) | Komisija konstatēja, ka ražošanas jauda Krievijā PIP bija vairāk nekā 10,5 miljoni tonnu, bet neizmantotā jauda –440 000600 000 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(105)

Komisija konstatēja, ka ražošanas jauda Krievijā PIP bija vairāk nekā 10,5 miljoni tonnu, bet neizmantotā jauda –440 000600 000 tonnu apmērā.

| (106) | Turklāt ir zīmīgi, ka AN ražošanas jauda Krievijā pēc tam, kad daži no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija uzlabojuši esošās ražošanas iekārtas, pēc PIP palielinājās vēl par nepilnām 400 000 tonnām. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt ir zīmīgi, ka AN ražošanas jauda Krievijā pēc tam, kad daži no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem bija uzlabojuši esošās ražošanas iekārtas, pēc PIP palielinājās vēl par nepilnām 400 000 tonnām.

| (107) | Līdz ar to Krievijā pastāv neizmantotā jauda un Krievijas ražotāju eksportētāju ražošanas jauda vēl palielinājās pēc PIP. Ja šo jaudu pilnībā novirzītu Savienības tirgum, uz Savienību tiktu eksportēts ievērojams eksporta apjoms. |
| --- | --- |

(107)

Līdz ar to Krievijā pastāv neizmantotā jauda un Krievijas ražotāju eksportētāju ražošanas jauda vēl palielinājās pēc PIP. Ja šo jaudu pilnībā novirzītu Savienības tirgum, uz Savienību tiktu eksportēts ievērojams eksporta apjoms.

| (108) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, FE apšaubīja Komisijas konstatējumus par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā. FE apgalvoja, ka Krievijas AN ražotāju ražošanas jauda bija vairāk nekā 11,7 miljoni tonnu un ka Krievijas neizmantotā jauda bija 1,6 miljoni tonnu. FE apgalvojums bija balstīts uz eksperta veiktiem aprēķiniem. No otras puses, Komisijas konstatējumi ir balstīti uz rādītājiem, kurus Komisijai tieši iesniedza Krievijas ražotāji un kas atbilst visam AN ražošanas apjomam Krievijā. Attiecībā uz trim lieliem ražotājiem šie rādītāji tika arī pārbaudīti. Tādēļ nevar pieņemt, ka FE aplēses ir ticamākas par Komisijas noteiktajām. |
| --- | --- |

(108)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, FE apšaubīja Komisijas konstatējumus par ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Krievijā. FE apgalvoja, ka Krievijas AN ražotāju ražošanas jauda bija vairāk nekā 11,7 miljoni tonnu un ka Krievijas neizmantotā jauda bija 1,6 miljoni tonnu. FE apgalvojums bija balstīts uz eksperta veiktiem aprēķiniem. No otras puses, Komisijas konstatējumi ir balstīti uz rādītājiem, kurus Komisijai tieši iesniedza Krievijas ražotāji un kas atbilst visam AN ražošanas apjomam Krievijā. Attiecībā uz trim lieliem ražotājiem šie rādītāji tika arī pārbaudīti. Tādēļ nevar pieņemt, ka FE aplēses ir ticamākas par Komisijas noteiktajām.

FE

FE

FE

FE

| (109) | Pēc informācijas izpaušanas Acron un Krievijas valdība apšaubīja paņēmienu, ar kuru Komisija bija aprēķinājusi jaudas izmantojumu. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka iekārtām, kas ražo gan UAN, gan AN, šaurā vieta un ierobežojums ir AN kausējuma pieejamība, un ka jaudas izmantojuma aprēķiniem būtu jābalstās vai nu uz tās, vai uz faktiskā AN ražošanas apjoma, bet ne uz granulēšanas jaudas, ko nemaz nevar izmantot, ja nav AN ražošanai nepieciešamās izejvielas (proti, AN kausējuma). |
| --- | --- |

(109)

Pēc informācijas izpaušanas Acron un Krievijas valdība apšaubīja paņēmienu, ar kuru Komisija bija aprēķinājusi jaudas izmantojumu. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka iekārtām, kas ražo gan UAN, gan AN, šaurā vieta un ierobežojums ir AN kausējuma pieejamība, un ka jaudas izmantojuma aprēķiniem būtu jābalstās vai nu uz tās, vai uz faktiskā AN ražošanas apjoma, bet ne uz granulēšanas jaudas, ko nemaz nevar izmantot, ja nav AN ražošanai nepieciešamās izejvielas (proti, AN kausējuma).

Acron

| (110) | Šis arguments, kas, šķiet, jau ir ticis izteikts iepriekš, ir kļūdains un ir jānoraida iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā jau minēto iemeslu dēļ (35). Pirmkārt, kā izklāstīts 104. apsvērumā, granulēšanas torņu jauda ir galvenā AN ražošanas šaurā vieta un ierobežojums. Otrkārt, ņemot vērā, ka AN kausējuma izmantošanu ir viegli iespējams novirzīt no UAN uz AN ražošanu, iespējamā AN kausējuma nepieejamība nevar ietekmēt pārskatāmā ražojuma kopējās ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma aprēķinus. AN kausējuma sadale UAN un AN ražošanai ir uzņēmuma iekšējs lēmums, ko nevar iestrādāt objektīvos AN ražošanas jaudas aprēķināšanas apsvērumos. |
| --- | --- |

(110)

Šis arguments, kas, šķiet, jau ir ticis izteikts iepriekš, ir kļūdains un ir jānoraida iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā jau minēto iemeslu dēļ (35). Pirmkārt, kā izklāstīts 104. apsvērumā, granulēšanas torņu jauda ir galvenā AN ražošanas šaurā vieta un ierobežojums. Otrkārt, ņemot vērā, ka AN kausējuma izmantošanu ir viegli iespējams novirzīt no UAN uz AN ražošanu, iespējamā AN kausējuma nepieejamība nevar ietekmēt pārskatāmā ražojuma kopējās ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma aprēķinus. AN kausējuma sadale UAN un AN ražošanai ir uzņēmuma iekšējs lēmums, ko nevar iestrādāt objektīvos AN ražošanas jaudas aprēķināšanas apsvērumos.

35

| (111) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka Krievijas ražošanas jauda laikposmā no 2017. gada līdz PIP ir samazinājusies par 500 000 tonnu. Turklāt, kā norāda RFPA, Komisija neņēma vērā, ka pēdējo piecu gadu laikā ir stabili mazinājies apgalvotās Krievijas neizmantotās jaudas lielums un īpatsvars, izsakot procentos no Savienības AN patēriņa. Visbeidzot, RFPA apgalvoja, ka varbūtējais Krievijas ražošanas jaudas pieaugums pēc PIP par 400 000 tonnām būtu jāaplūko arī saistībā ar ievērojamu vietējā AN patēriņa pieaugumu Krievijā 2019. gadā, salīdzinot ar 2018. gadu. |
| --- | --- |

(111)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā, ka Krievijas ražošanas jauda laikposmā no 2017. gada līdz PIP ir samazinājusies par 500 000 tonnu. Turklāt, kā norāda RFPA, Komisija neņēma vērā, ka pēdējo piecu gadu laikā ir stabili mazinājies apgalvotās Krievijas neizmantotās jaudas lielums un īpatsvars, izsakot procentos no Savienības AN patēriņa. Visbeidzot, RFPA apgalvoja, ka varbūtējais Krievijas ražošanas jaudas pieaugums pēc PIP par 400 000 tonnām būtu jāaplūko arī saistībā ar ievērojamu vietējā AN patēriņa pieaugumu Krievijā 2019. gadā, salīdzinot ar 2018. gadu.

RFPA

RFPA

RFPA

| (112) | Ražošanas jaudas samazināšanās neietekmē esošās neizmantotās jaudas nozīmību kā tādu. RFPA iesniegtajā informācijā nav ņemts vērā arī tas, ka Krievijas ražotāju ražošanas jauda pēc PIP atkal pieauga līdz gandrīz 11 miljoniem tonnu, Turklāt, lai gan neizmantotā jauda PIP nesenajā periodā, iespējams, varētu būt samazinājusies, tā tomēr joprojām ir svarīga, jo īpaši, vērtējot to kopsakarā ar nesen radīto ražošanas jaudu. Kas attiecas uz apgalvoto iekšzemes AN patēriņa pieaugumu 2019. gadā, salīdzinot ar 2018. gadu, pat ja RFPA iesniegtos rādītājus pieņemtu kā patiesus, tie rādītu, ka Krievijas AN ražošanas apjoma pieaugums 2019. gadā (salīdzinot ar 2018. gadu) apsteidza šajā pašā laikposmā notikušo iekšzemes patēriņa pieaugumu, tādēļ Krievijas AN nozarei eksports joprojām ir svarīgs. |
| --- | --- |

(112)

Ražošanas jaudas samazināšanās neietekmē esošās neizmantotās jaudas nozīmību kā tādu. RFPA iesniegtajā informācijā nav ņemts vērā arī tas, ka Krievijas ražotāju ražošanas jauda pēc PIP atkal pieauga līdz gandrīz 11 miljoniem tonnu, Turklāt, lai gan neizmantotā jauda PIP nesenajā periodā, iespējams, varētu būt samazinājusies, tā tomēr joprojām ir svarīga, jo īpaši, vērtējot to kopsakarā ar nesen radīto ražošanas jaudu. Kas attiecas uz apgalvoto iekšzemes AN patēriņa pieaugumu 2019. gadā, salīdzinot ar 2018. gadu, pat ja RFPA iesniegtos rādītājus pieņemtu kā patiesus, tie rādītu, ka Krievijas AN ražošanas apjoma pieaugums 2019. gadā (salīdzinot ar 2018. gadu) apsteidza šajā pašā laikposmā notikušo iekšzemes patēriņa pieaugumu, tādēļ Krievijas AN nozarei eksports joprojām ir svarīgs.

RFPA

RFPA

| (113) | RFPA arī apgalvoja, ka Komisija būtiski pārvērtēja Krievijas jaudas apjomu, ko būtu iespējams eksportēt uz Savienību. |
| --- | --- |

(113)

RFPA arī apgalvoja, ka Komisija būtiski pārvērtēja Krievijas jaudas apjomu, ko būtu iespējams eksportēt uz Savienību.

RFPA

| (114) | RFPA apgalvojumus neapstiprina nekādi ticami pierādījumi šajā sakarā (sk. arī 166.–167. apsvērumu). Ir jāatgādina arī, ka Komisija šajā termiņbeigu pārskatīšanā analizēja dempinga atkārtošanās iespējamību. 3.3.3. iedaļā izklāstītā analīze apliecina, ka visas Krievijas ražotāju neizmantotās jaudas vai tikai lielākās daļas novirzīšana ir ticams apdraudējums, kas varētu īstenoties, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(114)

RFPA apgalvojumus neapstiprina nekādi ticami pierādījumi šajā sakarā (sk. arī 166.–167. apsvērumu). Ir jāatgādina arī, ka Komisija šajā termiņbeigu pārskatīšanā analizēja dempinga atkārtošanās iespējamību. 3.3.3. iedaļā izklāstītā analīze apliecina, ka visas Krievijas ražotāju neizmantotās jaudas vai tikai lielākās daļas novirzīšana ir ticams apdraudējums, kas varētu īstenoties, ja pasākumi zaudētu spēku.

RFPA

| (115) | Turklāt RFPA apgalvoja, ka Komisija pārkāpa RFPA tiesības uz aizstāvību, neatklājot, uz kāda pamata tā konstatējusi ražošanas un neizmantotās jaudas apmēru Krievijā. RFPA arī norādīja, ka Komisija nav pamatojusi apgalvoto jaudas pieaugumu. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt RFPA apgalvoja, ka Komisija pārkāpa RFPA tiesības uz aizstāvību, neatklājot, uz kāda pamata tā konstatējusi ražošanas un neizmantotās jaudas apmēru Krievijā. RFPA arī norādīja, ka Komisija nav pamatojusi apgalvoto jaudas pieaugumu.

RFPA

RFPA

| (116) | Pirmkārt, galīgajā informācijas izpaušanā tika norādīts Komisijas izmantoto datu avots un tās veikto aprēķinu pamats. Turklāt, kur ražošanas vai jaudas korekcijas tika veiktas pretēji uzņēmuma aprēķiniem un aplēsēm, tas tika pienācīgi pamatots (sīkāk sk. 102.–104. un 106. apsvērumu). Turklāt attiecībā uz katru atsevišķo izlasē iekļauto ražotāju tika veikta atsevišķa informācijas izpaušana, sīkāk paskaidrojot, kā tika aprēķināta ražošanas un neizmantotā jauda PIP un pēc PIP. Tomēr, ņemot vērā, ka informācija par katra uzņēmuma ražošanas apjomiem un jaudu ir konfidenciāla, šo informāciju vispārēji publiskot nebija iespējams. |
| --- | --- |

(116)

Pirmkārt, galīgajā informācijas izpaušanā tika norādīts Komisijas izmantoto datu avots un tās veikto aprēķinu pamats. Turklāt, kur ražošanas vai jaudas korekcijas tika veiktas pretēji uzņēmuma aprēķiniem un aplēsēm, tas tika pienācīgi pamatots (sīkāk sk. 102.–104. un 106. apsvērumu). Turklāt attiecībā uz katru atsevišķo izlasē iekļauto ražotāju tika veikta atsevišķa informācijas izpaušana, sīkāk paskaidrojot, kā tika aprēķināta ražošanas un neizmantotā jauda PIP un pēc PIP. Tomēr, ņemot vērā, ka informācija par katra uzņēmuma ražošanas apjomiem un jaudu ir konfidenciāla, šo informāciju vispārēji publiskot nebija iespējams.

| (117) | Jebkurā gadījumā secinājumi, kurus Komisija ir izdarījusi šajā regulā, ir balstīti uz apsvērumiem, kas tika pienācīgi izpausti ieinteresētajām personām, un to tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Tāpēc RFPA apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(117)

Jebkurā gadījumā secinājumi, kurus Komisija ir izdarījusi šajā regulā, ir balstīti uz apsvērumiem, kas tika pienācīgi izpausti ieinteresētajām personām, un to tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Tāpēc RFPA apgalvojums bija jānoraida.

RFPA

3.3.3.   Savienības tirgus pievilcība

Savienības tirgus pievilcība

| (118) | Patēriņš Savienībā saglabājās nemainīgi augsts, un Savienības tirgus Krievijai ir viens no pievilcīgākajiem tirgiem, ko nosaka tā lielums, potenciāls un ģeogrāfiski Krievijai tuvā atrašanās vieta. |
| --- | --- |

(118)

Patēriņš Savienībā saglabājās nemainīgi augsts, un Savienības tirgus Krievijai ir viens no pievilcīgākajiem tirgiem, ko nosaka tā lielums, potenciāls un ģeogrāfiski Krievijai tuvā atrašanās vieta.

| (119) | Izmeklēšana apliecināja, ka Krievijas ražotāji eksportētāji bija izveidojuši ievērojamu loģistikas un tirgvedības jaudu, kas tiem atvieglotu piekļuvi AN pārdošanai Savienības tirgū. Piemēram, Uralchem un Eurochem Savienībā (attiecīgi – Latvijā un Vācijā) ir nodibinājuši saistītas tirdzniecības vienības, savukārt ar Acron un Eurochem saistīti tirgotāji ir nodibināti arī Šveicē. Turklāt Acron ir saistīts ar Igaunijas ostas termināļa operatoru – uzņēmumu AS DBT (36), savukārt Uralchem kopīgi ar Rīgas Tirdzniecības ostu pieder SIA Riga Fertilizer Terminal (37). |
| --- | --- |

(119)

Izmeklēšana apliecināja, ka Krievijas ražotāji eksportētāji bija izveidojuši ievērojamu loģistikas un tirgvedības jaudu, kas tiem atvieglotu piekļuvi AN pārdošanai Savienības tirgū. Piemēram, Uralchem un Eurochem Savienībā (attiecīgi – Latvijā un Vācijā) ir nodibinājuši saistītas tirdzniecības vienības, savukārt ar Acron un Eurochem saistīti tirgotāji ir nodibināti arī Šveicē. Turklāt Acron ir saistīts ar Igaunijas ostas termināļa operatoru – uzņēmumu AS DBT (36), savukārt Uralchem kopīgi ar Rīgas Tirdzniecības ostu pieder SIA Riga Fertilizer Terminal (37).

Uralchem

Eurochem

Acron

Eurochem

Acron

AS DBT

36

Uralchem

Riga Fertilizer Terminal

37

| (120) | Turklāt tādas valstis kā Ukraina (kas 2016. gadā patērēja 7 % no pasaules AN (38)), Austrālija un Indija (39) Krievijas izcelsmes AN ir piemērojušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Pretēji Krievijas ražošanas nozares apgalvotajam, Ukraina līdz šim nav atcēlusi AN importam no Krievijas noteiktos antidempinga maksājumus. Šādi pasākumi citos potenciālajos eksporta tirgos vēl vairāk palielina Savienības pievilcīgumu un stimulētu Krievijas ražotājus eksportētājus novirzīt eksportu Savienības virzienā, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt tādas valstis kā Ukraina (kas 2016. gadā patērēja 7 % no pasaules AN (38)), Austrālija un Indija (39) Krievijas izcelsmes AN ir piemērojušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Pretēji Krievijas ražošanas nozares apgalvotajam, Ukraina līdz šim nav atcēlusi AN importam no Krievijas noteiktos antidempinga maksājumus. Šādi pasākumi citos potenciālajos eksporta tirgos vēl vairāk palielina Savienības pievilcīgumu un stimulētu Krievijas ražotājus eksportētājus novirzīt eksportu Savienības virzienā, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku.

38

39

| (121) | RFPA norādīja, ka Krievijas izcelsmes AN eksports galvenajos eksporta tirgos nesaskārās ar būtiskiem ierobežojumiem. Tā arī apgalvoja, ka, atšķirībā no iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas (40), pašreizējais trešo valstu papildu pieprasījums pēc AN bija svarīgs atšķirīgs faktors. |
| --- | --- |

(121)

RFPA norādīja, ka Krievijas izcelsmes AN eksports galvenajos eksporta tirgos nesaskārās ar būtiskiem ierobežojumiem. Tā arī apgalvoja, ka, atšķirībā no iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas (40), pašreizējais trešo valstu papildu pieprasījums pēc AN bija svarīgs atšķirīgs faktors.

RFPA

40

| (122) | Kā minēts iepriekš, patlaban antidempinga (vai citi pret tirdzniecību vērsti) pasākumi attiecībā uz AN importu no Krievijas ir noteikti Ukrainā, Austrālijā un Indijā, kas šos tirgus padara mazāk pievilcīgus Krievijas eksportētājiem. Turklāt pretēji tam, ko RFPA bija apgalvojusi attiecībā uz papildu pieprasījumu pēc AN, salīdzinot ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu, Komisijas konstatējumus attiecībā uz PIP un tās uz nākotni vērsto analīzi var salīdzināt ar 2014. gada Komisijas konstatējumiem, jo īpaši attiecībā uz tādiem lielākiem tirgiem kā Ķīnu vai ASV. Konkrētāk, tika konstatēts, ka Krievijas izcelsmes AN eksports uz Ķīnu būtībā nepastāvēja (41). Lai gan ASV 2016. gada augustā atcēla Krievijas izcelsmes AN noteiktos antidempinga pasākumus, valstī valdošais slānekļa gāzes bums ir ļāvis ASV ražotājiem attīstīt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas jaudu (42). |
| --- | --- |

(122)

Kā minēts iepriekš, patlaban antidempinga (vai citi pret tirdzniecību vērsti) pasākumi attiecībā uz AN importu no Krievijas ir noteikti Ukrainā, Austrālijā un Indijā, kas šos tirgus padara mazāk pievilcīgus Krievijas eksportētājiem. Turklāt pretēji tam, ko RFPA bija apgalvojusi attiecībā uz papildu pieprasījumu pēc AN, salīdzinot ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu, Komisijas konstatējumus attiecībā uz PIP un tās uz nākotni vērsto analīzi var salīdzināt ar 2014. gada Komisijas konstatējumiem, jo īpaši attiecībā uz tādiem lielākiem tirgiem kā Ķīnu vai ASV. Konkrētāk, tika konstatēts, ka Krievijas izcelsmes AN eksports uz Ķīnu būtībā nepastāvēja (41). Lai gan ASV 2016. gada augustā atcēla Krievijas izcelsmes AN noteiktos antidempinga pasākumus, valstī valdošais slānekļa gāzes bums ir ļāvis ASV ražotājiem attīstīt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas jaudu (42).

RFPA

41

42

| (123) | RFPA arī apgalvoja, ka laikā no 2019. līdz 2025. gadam būtiski pieaugs AN patēriņš Eirāzijā, Latīņamerikā, Āfrikā un Āzijā. Kā norādīja RFPA, šāds patēriņa pieaugums par nepilniem 2,5 miljoniem tonnu (43) var viegli absorbēt jebkādu Krievijā pastāvošu neizmantoto jaudu. RFPA arī minēja, ka Krievijas AN tirgus ir tikpat liels kā Savienības tirgus un turpina augt. Turklāt, kā norādīja RFPA, Āzijas tirgu kopējais lielums tālu pārsniedz AN patēriņu Eiropā. |
| --- | --- |

(123)

RFPA arī apgalvoja, ka laikā no 2019. līdz 2025. gadam būtiski pieaugs AN patēriņš Eirāzijā, Latīņamerikā, Āfrikā un Āzijā. Kā norādīja RFPA, šāds patēriņa pieaugums par nepilniem 2,5 miljoniem tonnu (43) var viegli absorbēt jebkādu Krievijā pastāvošu neizmantoto jaudu. RFPA arī minēja, ka Krievijas AN tirgus ir tikpat liels kā Savienības tirgus un turpina augt. Turklāt, kā norādīja RFPA, Āzijas tirgu kopējais lielums tālu pārsniedz AN patēriņu Eiropā.

RFPA

RFPA

43

RFPA

RFPA

| (124) | Pirmkārt, prognozētais AN patēriņa pieaugums citos pasaules reģionos nenozīmē, ka Savienības tirgus nesaglabātu savu pievilcīgumu vai nekļūtu pat vēl pievilcīgāks par šiem tirgiem. Turklāt, pretēji RFPA apgalvotajam, Krievijas AN patēriņš, šķiet, ir samazinājies, nevis palielinājies (sīkāk sk. 130. apsvērumu). |
| --- | --- |

(124)

Pirmkārt, prognozētais AN patēriņa pieaugums citos pasaules reģionos nenozīmē, ka Savienības tirgus nesaglabātu savu pievilcīgumu vai nekļūtu pat vēl pievilcīgāks par šiem tirgiem. Turklāt, pretēji RFPA apgalvotajam, Krievijas AN patēriņš, šķiet, ir samazinājies, nevis palielinājies (sīkāk sk. 130. apsvērumu).

RFPA

| (125) | Otrkārt, pat ja prognozētais pieaugums īstenotos (kas nebūt nav droši zināms), tas attiektos galvenokārt uz reģioniem, kuros Krievijas ražotāji eksportētāji vai nu nedarbojas, vai darbojas ļoti nelielā apjomā (Āfriku, Āziju, Okeāniju, Ziemeļameriku, Tuvos Austrumus) (44). Turklāt lietā nav nekā, kas liecinātu, ka Krievijas AN ražotāji pārskatāmā nākotnē varētu radikāli mainīt savus eksporta paradumus. |
| --- | --- |

(125)

Otrkārt, pat ja prognozētais pieaugums īstenotos (kas nebūt nav droši zināms), tas attiektos galvenokārt uz reģioniem, kuros Krievijas ražotāji eksportētāji vai nu nedarbojas, vai darbojas ļoti nelielā apjomā (Āfriku, Āziju, Okeāniju, Ziemeļameriku, Tuvos Austrumus) (44). Turklāt lietā nav nekā, kas liecinātu, ka Krievijas AN ražotāji pārskatāmā nākotnē varētu radikāli mainīt savus eksporta paradumus.

44

| (126) | Treškārt, runājot par Latīņameriku, kas ir galvenais Krievijas AN eksporta mērķis (atbilst aptuveni pusei Krievijas AN eksporta), plānoto pieaugumu apsteigtu pārbaudītais Krievijas ražošanas jaudas pieaugums pēc PIP. Turklāt šis pieaugums vēl papildina 440 000 tonnu lielo neizmantoto jaudu. Turklāt, tā kā Krievijas ražotāji eksportētāji konkurē ar citiem ražotājiem, kuri atrodas Latīņamerikā vai citur, nav ticams, ka Latīņamerikas AN patēriņa pieaugumu pilnībā vai kaut tikai lielākoties absorbētu Krievijas AN ražotāji vieni paši. |
| --- | --- |

(126)

Treškārt, runājot par Latīņameriku, kas ir galvenais Krievijas AN eksporta mērķis (atbilst aptuveni pusei Krievijas AN eksporta), plānoto pieaugumu apsteigtu pārbaudītais Krievijas ražošanas jaudas pieaugums pēc PIP. Turklāt šis pieaugums vēl papildina 440 000 tonnu lielo neizmantoto jaudu. Turklāt, tā kā Krievijas ražotāji eksportētāji konkurē ar citiem ražotājiem, kuri atrodas Latīņamerikā vai citur, nav ticams, ka Latīņamerikas AN patēriņa pieaugumu pilnībā vai kaut tikai lielākoties absorbētu Krievijas AN ražotāji vieni paši.

| (127) | Visbeidzot, Eirāzija, kurai, kā tiek apgalvots, tiek prognozēts AN patēriņa pieaugums līdz 2025. gadam, jo īpaši ietver Ukrainu (45), vienu no lielākajiem AN patērētājiem pasaulē, kuras AN patēriņš veido 7 % no pasaules patēriņa apjoma (46). Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, tā kā Ukraina ir noteikusi pasākumus pret Krievijas izcelsmes AN eksportu, Krievijas ražotājiem AN patēriņa pieaugums Eirāzijā ir tikai relatīvi nozīmīgs. Ņemot vērā minēto, RFPA arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(127)

Visbeidzot, Eirāzija, kurai, kā tiek apgalvots, tiek prognozēts AN patēriņa pieaugums līdz 2025. gadam, jo īpaši ietver Ukrainu (45), vienu no lielākajiem AN patērētājiem pasaulē, kuras AN patēriņš veido 7 % no pasaules patēriņa apjoma (46). Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, tā kā Ukraina ir noteikusi pasākumus pret Krievijas izcelsmes AN eksportu, Krievijas ražotājiem AN patēriņa pieaugums Eirāzijā ir tikai relatīvi nozīmīgs. Ņemot vērā minēto, RFPA arguments ir jānoraida.

45

46

RFPA

| (128) | RFPA arī norādīja, ka Krievijas ražošanas nozare nebija “eksporta nozare”, jo vairāk nekā puse no AN tobrīd tika patērēta iekšzemē, un eksporta svarīgums Krievijas AN ražošanas nozarē samazinājās. |
| --- | --- |

(128)

RFPA arī norādīja, ka Krievijas ražošanas nozare nebija “eksporta nozare”, jo vairāk nekā puse no AN tobrīd tika patērēta iekšzemē, un eksporta svarīgums Krievijas AN ražošanas nozarē samazinājās.

RFPA

| (129) | Ievadā var novērot, ka RFPA apgalvojums, šķiet, nonāk pretrunā ar pašas argumentu, ka prognozētais patēriņa pieaugums ārpus Krievijas varētu viegli absorbēt Krievijas AN ražotāju neizmantoto jaudu, ja tāda būtu. Jebkurā gadījumā Krievijas valdības pieņemtais Ceļvedis minerālmēslojuma ražošanas attīstībai līdz 2025. gadam (“Mēslošanas līdzekļu ceļvedis”) (47) liek domāt, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu (ieskaitot AN) eksporta attiecību ir plānots līdz 2025. gadam palielināt par 2 %, salīdzinot ar 2016. gadu. Šis mērķis ir jāaplūko arī, paturot prātā zaudēto vai vismaz būtiski samazināto Krievijas ražotāju eksportētāju tirgus daļu Eiropas UAN (cita slāpekļa mēslošanas līdzekļa) tirgū Komisijas 2019. gada oktobrī noteikto antidempinga pasākumu rezultātā (48). Turklāt, salīdzinot eksporta proporciju Krievijas kopējā AN ražošanas apjomā PIP un pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā (49), ir redzams, ka tā stabili saglabājas ap 40 % apmērā, kas PIP atbilda nepilniem 50 % no Savienības patēriņa. Tādēļ, neraugoties uz to, vai eksporta attiecība nedaudz paaugstinās, pazeminās vai saglabājas stabila, pastāv būtisks risks, ka ievērojams AN apjoms tiks novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumu nebūs, jo īpaši, ņemot vērā Savienības tirgus kopējo pievilcību Krievijas AN ražotājiem. |
| --- | --- |

(129)

Ievadā var novērot, ka RFPA apgalvojums, šķiet, nonāk pretrunā ar pašas argumentu, ka prognozētais patēriņa pieaugums ārpus Krievijas varētu viegli absorbēt Krievijas AN ražotāju neizmantoto jaudu, ja tāda būtu. Jebkurā gadījumā Krievijas valdības pieņemtais Ceļvedis minerālmēslojuma ražošanas attīstībai līdz 2025. gadam (“Mēslošanas līdzekļu ceļvedis”) (47) liek domāt, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu (ieskaitot AN) eksporta attiecību ir plānots līdz 2025. gadam palielināt par 2 %, salīdzinot ar 2016. gadu. Šis mērķis ir jāaplūko arī, paturot prātā zaudēto vai vismaz būtiski samazināto Krievijas ražotāju eksportētāju tirgus daļu Eiropas UAN (cita slāpekļa mēslošanas līdzekļa) tirgū Komisijas 2019. gada oktobrī noteikto antidempinga pasākumu rezultātā (48). Turklāt, salīdzinot eksporta proporciju Krievijas kopējā AN ražošanas apjomā PIP un pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas periodā (49), ir redzams, ka tā stabili saglabājas ap 40 % apmērā, kas PIP atbilda nepilniem 50 % no Savienības patēriņa. Tādēļ, neraugoties uz to, vai eksporta attiecība nedaudz paaugstinās, pazeminās vai saglabājas stabila, pastāv būtisks risks, ka ievērojams AN apjoms tiks novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumu nebūs, jo īpaši, ņemot vērā Savienības tirgus kopējo pievilcību Krievijas AN ražotājiem.

RFPA

47

48

49

| (130) | Krievijas AN patēriņš iekšzemē, pamatojoties uz pēdējo starpposma pārskatīšanu (50), 2016. gadā sasniedza 7 miljonus tonnu, kas ir vairāk nekā 2014. gadā fiksētie 5,5 miljoni tonnu. Turklāt RFPA šajā pašā procesā apgalvoja, ka 2017. gadā kopējais slāpekļa mēslošanas līdzekļu patēriņš iekšzemē palielinājās vēl par 8,7 % un ka tika prognozēts, ka Krievijas patēriņš līdz 2030. gadam turpinās nedaudz palielināties. Tomēr, balstoties uz pārbaudītajiem datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija noteica, ka AN patēriņš iekšzemē PIP bija 5,8 miljoni tonnu. Šīs aplēses kopumā atbilst RFPA paziņotajam PIP rādītājam (5,9 miljoni tonnu). |
| --- | --- |

(130)

Krievijas AN patēriņš iekšzemē, pamatojoties uz pēdējo starpposma pārskatīšanu (50), 2016. gadā sasniedza 7 miljonus tonnu, kas ir vairāk nekā 2014. gadā fiksētie 5,5 miljoni tonnu. Turklāt RFPA šajā pašā procesā apgalvoja, ka 2017. gadā kopējais slāpekļa mēslošanas līdzekļu patēriņš iekšzemē palielinājās vēl par 8,7 % un ka tika prognozēts, ka Krievijas patēriņš līdz 2030. gadam turpinās nedaudz palielināties. Tomēr, balstoties uz pārbaudītajiem datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija noteica, ka AN patēriņš iekšzemē PIP bija 5,8 miljoni tonnu. Šīs aplēses kopumā atbilst RFPA paziņotajam PIP rādītājam (5,9 miljoni tonnu).

50

RFPA

RFPA

| (131) | Tādēļ AN patēriņš iekšzemē samazinājās, neraugoties uz prognozēto izaugsmi, kas, iespējams, arī stimulē ražotājus eksportētājus meklēt pārdošanas iespējas eksporta galamērķos, piemēram, Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(131)

Tādēļ AN patēriņš iekšzemē samazinājās, neraugoties uz prognozēto izaugsmi, kas, iespējams, arī stimulē ražotājus eksportētājus meklēt pārdošanas iespējas eksporta galamērķos, piemēram, Savienības tirgū.

| (132) | Secinājumus par AN iekšzemes pieprasījuma ierobežojumiem apstiprina arī Mēslošanas līdzekļu ceļvedis. Saskaņā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi Krievijas minerālmēslojuma (tostarp AN) tirgu līdz 2025. gadam ierobežos zems faktiskais pieprasījums no lauksaimniecības produktu ražotāju puses, kā arī minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība. |
| --- | --- |

(132)

Secinājumus par AN iekšzemes pieprasījuma ierobežojumiem apstiprina arī Mēslošanas līdzekļu ceļvedis. Saskaņā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi Krievijas minerālmēslojuma (tostarp AN) tirgu līdz 2025. gadam ierobežos zems faktiskais pieprasījums no lauksaimniecības produktu ražotāju puses, kā arī minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība.

| (133) | RFPA apgalvoja, ka Krievijas pieprasījums pēc AN (izņemot stabilizēto AN) 2019. gadā (pēc PIP) sasniedza 6,3 miljonus tonnu un ka AN piegādes iekšzemē 2020. gadā turpinās pieaugt. |
| --- | --- |

(133)

RFPA apgalvoja, ka Krievijas pieprasījums pēc AN (izņemot stabilizēto AN) 2019. gadā (pēc PIP) sasniedza 6,3 miljonus tonnu un ka AN piegādes iekšzemē 2020. gadā turpinās pieaugt.

RFPA

| (134) | Kā izklāstīts iepriekš, balstoties uz Krievijas AN ražotāju sniegto informāciju par PIP, patēriņš iekšzemē (tostarp stabilizētā AN patēriņš) nepārsniedza 5,86 miljonus tonnu. Šis rādītājs, salīdzinot ar 2016. gadā noteikto Krievijas AN patēriņu iekšzemē – 7 miljoniem tonnu, liecina, ka patēriņš iekšzemē ir samazinājies, nevis pieaudzis. Neraugoties uz to, pat ja iekšzemes pieprasījums pieaugtu RFPA minētajā tempā, gada pieaugums aptuveni atbilstu AN ražošanas jaudas pieaugumam pēc PIP. Turklāt nav garantēts, ka iekšzemes pieprasījumam būs tendence stabili palielināties (īpaši ņemot vērā Mēslošanas līdzekļu ceļvedī izklāstītos aprēķinus), un, atšķirībā no konstatētās Krievijas jaudas, tas ir tīri hipotētisks pieņēmums. Turklāt RFPA savu apgalvojumu par iekšzemes pieprasījuma pieaugumu pamatoja, atsaucoties uz viena ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoma pieaugumu. Viena ražotāja iepriekšējos iekšzemes pārdošanas apjomos novērotās tendences ne vienmēr ir reprezentatīvas attiecībā pret visas nozares tendencēm, kā arī neliecina par visas nozares nākotnes darbības rādītājiem. Nobeigumā jāsecina, ka nākotnes pieprasījums pēc AN iekšzemē, visticamāk, neabsorbēs esošo Krievijas jaudu. |
| --- | --- |

(134)

Kā izklāstīts iepriekš, balstoties uz Krievijas AN ražotāju sniegto informāciju par PIP, patēriņš iekšzemē (tostarp stabilizētā AN patēriņš) nepārsniedza 5,86 miljonus tonnu. Šis rādītājs, salīdzinot ar 2016. gadā noteikto Krievijas AN patēriņu iekšzemē – 7 miljoniem tonnu, liecina, ka patēriņš iekšzemē ir samazinājies, nevis pieaudzis. Neraugoties uz to, pat ja iekšzemes pieprasījums pieaugtu RFPA minētajā tempā, gada pieaugums aptuveni atbilstu AN ražošanas jaudas pieaugumam pēc PIP. Turklāt nav garantēts, ka iekšzemes pieprasījumam būs tendence stabili palielināties (īpaši ņemot vērā Mēslošanas līdzekļu ceļvedī izklāstītos aprēķinus), un, atšķirībā no konstatētās Krievijas jaudas, tas ir tīri hipotētisks pieņēmums. Turklāt RFPA savu apgalvojumu par iekšzemes pieprasījuma pieaugumu pamatoja, atsaucoties uz viena ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoma pieaugumu. Viena ražotāja iepriekšējos iekšzemes pārdošanas apjomos novērotās tendences ne vienmēr ir reprezentatīvas attiecībā pret visas nozares tendencēm, kā arī neliecina par visas nozares nākotnes darbības rādītājiem. Nobeigumā jāsecina, ka nākotnes pieprasījums pēc AN iekšzemē, visticamāk, neabsorbēs esošo Krievijas jaudu.

RFPA

RFPA

| (135) | RFPA arī norādīja, ka iepriekšējā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedī “nav tiešas norādes uz AN [ražošanas jaudas] pieaugumu” (51). |
| --- | --- |

(135)

RFPA arī norādīja, ka iepriekšējā starpposma pārskatīšanā tika secināts, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedī “nav tiešas norādes uz AN [ražošanas jaudas] pieaugumu” (51).

RFPA

51

| (136) | Lai gan Mēslošanas līdzekļu ceļvedis pēc būtības, iespējams, ir vispārīgs un neietver informāciju konkrēti par AN, tajā ir atzīti minerālmēslojuma iekšzemes pieprasījuma esošie ierobežojumi un apstiprināt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares (ieskaitot AN ražošanu) orientācija uz eksportu, kas šīs lietas sakarā ir būtiski fakti un apstiprina Komisijas konstatējumus. |
| --- | --- |

(136)

Lai gan Mēslošanas līdzekļu ceļvedis pēc būtības, iespējams, ir vispārīgs un neietver informāciju konkrēti par AN, tajā ir atzīti minerālmēslojuma iekšzemes pieprasījuma esošie ierobežojumi un apstiprināt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares (ieskaitot AN ražošanu) orientācija uz eksportu, kas šīs lietas sakarā ir būtiski fakti un apstiprina Komisijas konstatējumus.

| (137) | Savienības tirgus turpina būt pievilcīgs Krievijas AN ražotājiem eksportētājiem arī cenu ziņā. PIP cenu līmenis Savienībā bija augstāks nekā svarīgās trešās valstīs, uz kurām Krievija patlaban veic piegādes. Konkrētāk, PIP laikā trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā ražotāja eksporta cena (133 EUR par tonnu) uz trešām valstīm bija par 39 % zemāka nekā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējā ražotāja cena (219 EUR par tonnu) (sk. 8. tabulu). |
| --- | --- |

(137)

Savienības tirgus turpina būt pievilcīgs Krievijas AN ražotājiem eksportētājiem arī cenu ziņā. PIP cenu līmenis Savienībā bija augstāks nekā svarīgās trešās valstīs, uz kurām Krievija patlaban veic piegādes. Konkrētāk, PIP laikā trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējā ražotāja eksporta cena (133 EUR par tonnu) uz trešām valstīm bija par 39 % zemāka nekā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējā ražotāja cena (219 EUR par tonnu) (sk. 8. tabulu).

| (138) | Tādēļ ražotājiem eksportētājiem ir stimuls novirzīt vismaz daļu pašreizējā eksporta apjoma uz trešām valstīm (PIP – aptuveni 3,4 miljoni tonnu AN, kas atbilst gandrīz 50 % Savienības patēriņa) uz Savienību. |
| --- | --- |

(138)

Tādēļ ražotājiem eksportētājiem ir stimuls novirzīt vismaz daļu pašreizējā eksporta apjoma uz trešām valstīm (PIP – aptuveni 3,4 miljoni tonnu AN, kas atbilst gandrīz 50 % Savienības patēriņa) uz Savienību.

| (139) | RFPA apgalvoja, ka samazinātais Krievijas AN eksporta apjoms uz Savienību pēc antidempinga maksājumu samazināšanas 2018. gadā bija vislabākais pierādījums, ka, ja pasākumi tiktu pārtraukti, importa apjoms nepalielinātos. |
| --- | --- |

(139)

RFPA apgalvoja, ka samazinātais Krievijas AN eksporta apjoms uz Savienību pēc antidempinga maksājumu samazināšanas 2018. gadā bija vislabākais pierādījums, ka, ja pasākumi tiktu pārtraukti, importa apjoms nepalielinātos.

RFPA

| (140) | Ierobežotu AN importu no Krievijas nosaka ieviestie efektīvie pasākumi, un tas nekādā gadījumā neliecina par Krievijas AN ražotāju turpmāko uzvedību, ja šādu pasākumu nebūtu. Tādēļ Komisija atstāja spēkā secinājumus par Savienības tirgus pievilcību. |
| --- | --- |

(140)

Ierobežotu AN importu no Krievijas nosaka ieviestie efektīvie pasākumi, un tas nekādā gadījumā neliecina par Krievijas AN ražotāju turpmāko uzvedību, ja šādu pasākumu nebūtu. Tādēļ Komisija atstāja spēkā secinājumus par Savienības tirgus pievilcību.

| (141) | RFPA pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka tirdzniecības vienību esība Savienībā nepadarīja Savienības tirgu pievilcīgāku par citiem tirgiem, kuros Krievijas ražotājiem konkrēti attiecībā AN jau pastāv būtiskas ilgtermiņa saistības un infrastruktūra. |
| --- | --- |

(141)

RFPA pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka tirdzniecības vienību esība Savienībā nepadarīja Savienības tirgu pievilcīgāku par citiem tirgiem, kuros Krievijas ražotājiem konkrēti attiecībā AN jau pastāv būtiskas ilgtermiņa saistības un infrastruktūra.

RFPA

| (142) | Pirmkārt, tirdzniecības vienību klātbūtne Savienībā vai tās tuvumā atvieglotu AN tirdzniecības plūsmas uz Savienību. Otrkārt, Krievijas ražotāju rīcībā ir arī Baltijas valstīs attīstītā loģistikas jauda (sk. 119. apsvērumu). Treškārt, RFPA nepamatoja, kā ilgtermiņa saistības eksporta galamērķos, kuri nav Savienība, varētu ietekmēt Krievijas ražotāju spēju ienākt Savienības tirgū un cik lielā mērā Krievijas ražotāji tiktu atturēti pārkārtot AN pārdošanu uz Savienību, ja pasākumu nebūtu. Turklāt nav ticams, ka izplatīšanas tīkli, kurus Krievijas ražotāji ir izveidojuši, piemēram, Latīņamerikā, tiktu izmantoti vienīgi AN (nevis citiem mēslošanas līdzekļiem vai citām ķīmiskām vielām). Turklāt tam, vai Krievijas ražotāji iegādājas ražošanas aktīvus un/vai uzņēmumus ārpus Krievijas, nav sakara ar jautājumu par Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas AN ražotājiem. |
| --- | --- |

(142)

Pirmkārt, tirdzniecības vienību klātbūtne Savienībā vai tās tuvumā atvieglotu AN tirdzniecības plūsmas uz Savienību. Otrkārt, Krievijas ražotāju rīcībā ir arī Baltijas valstīs attīstītā loģistikas jauda (sk. 119. apsvērumu). Treškārt, RFPA nepamatoja, kā ilgtermiņa saistības eksporta galamērķos, kuri nav Savienība, varētu ietekmēt Krievijas ražotāju spēju ienākt Savienības tirgū un cik lielā mērā Krievijas ražotāji tiktu atturēti pārkārtot AN pārdošanu uz Savienību, ja pasākumu nebūtu. Turklāt nav ticams, ka izplatīšanas tīkli, kurus Krievijas ražotāji ir izveidojuši, piemēram, Latīņamerikā, tiktu izmantoti vienīgi AN (nevis citiem mēslošanas līdzekļiem vai citām ķīmiskām vielām). Turklāt tam, vai Krievijas ražotāji iegādājas ražošanas aktīvus un/vai uzņēmumus ārpus Krievijas, nav sakara ar jautājumu par Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas AN ražotājiem.

RFPA

| (143) | Saistībā ar trešās valstīs, jo īpaši Ukrainā, spēkā esošajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem RFPA un Krievijas valdība pēc informācijas izpaušanas iesniedza informāciju, ka antidempinga pasākumi pret AN importu no Krievijas tika izbeigti 2020. gada 23. septembrī. Acron arī norādīja, ka Ukraina nesen ir izbeigusi pasākumus attiecībā uz Krievijas izcelsmes AN, tādēļ Krievijas ražotāji var pārdot AN Ukrainas tirgū. |
| --- | --- |

(143)

Saistībā ar trešās valstīs, jo īpaši Ukrainā, spēkā esošajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem RFPA un Krievijas valdība pēc informācijas izpaušanas iesniedza informāciju, ka antidempinga pasākumi pret AN importu no Krievijas tika izbeigti 2020. gada 23. septembrī. Acron arī norādīja, ka Ukraina nesen ir izbeigusi pasākumus attiecībā uz Krievijas izcelsmes AN, tādēļ Krievijas ražotāji var pārdot AN Ukrainas tirgū.

RFPA

Acron

| (144) | Neraugoties uz antidempinga pasākumu atcelšanu, Ukraina ar 2019. gada 1. jūliju ieviesa vispārēju aizliegumu importēt noteiktu kategoriju ražojumus no Krievijas, ieskaitot pārskatāmo ražojumu (52). Turklāt Ukrainā ir noteiktas mērķtiecīgas sankcijas pret konkrētām Krievijas Federācijas fiziskām un juridiskām personām, ieskaitot visus trīs izlasē iekļautos AN ražotājus eksportētājus (53). |
| --- | --- |

(144)

Neraugoties uz antidempinga pasākumu atcelšanu, Ukraina ar 2019. gada 1. jūliju ieviesa vispārēju aizliegumu importēt noteiktu kategoriju ražojumus no Krievijas, ieskaitot pārskatāmo ražojumu (52). Turklāt Ukrainā ir noteiktas mērķtiecīgas sankcijas pret konkrētām Krievijas Federācijas fiziskām un juridiskām personām, ieskaitot visus trīs izlasē iekļautos AN ražotājus eksportētājus (53).

52

53

| (145) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA norādīja, ka Komisija pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 8. iedaļā noteiktā piecu dienu termiņa beigām lietas materiālu nekonfidenciālajā daļā iekļāva papildu informāciju par faktiem (kā minēts 144. apsvērumā). Tādēļ, kā uzskata RFPA, Komisija nerīkojās objektīvi un taisnīgi, tādējādi netika ievērotas RFPA, EuroChem un Uralchem tiesības, jo īpaši tiesības uz labu pārvaldību. RFPA arī norādīja, ka šo trūkumu nevarēja novērst vienīgi ar papildu informācijas izpaušanu, par kuru ieinteresētās personas drīkstēja iesniegt piezīmes tikai vienu dienu. |
| --- | --- |

(145)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA norādīja, ka Komisija pēc paziņojuma par procedūras sākšanu 8. iedaļā noteiktā piecu dienu termiņa beigām lietas materiālu nekonfidenciālajā daļā iekļāva papildu informāciju par faktiem (kā minēts 144. apsvērumā). Tādēļ, kā uzskata RFPA, Komisija nerīkojās objektīvi un taisnīgi, tādējādi netika ievērotas RFPA, EuroChem un Uralchem tiesības, jo īpaši tiesības uz labu pārvaldību. RFPA arī norādīja, ka šo trūkumu nevarēja novērst vienīgi ar papildu informācijas izpaušanu, par kuru ieinteresētās personas drīkstēja iesniegt piezīmes tikai vienu dienu.

RFPA

RFPA

RFPA

EuroChem

Uralchem

RFPA

| (146) | Pirmkārt, apgalvojums balstās uz pārprastu paziņojumu par procedūras sākšanu. 8. iedaļa un piecu dienu termiņš nepārprotami attiecas uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju par citu ieinteresēto personu sniegtajām piezīmēm. Šajā gadījumā, iekļaujot lietas materiālu nekonfidenciālajā daļā papildu faktisko informāciju, paskaidrojot šīs informācijas plānoto izmantošanas mērķi un ļaujot ieinteresētajām personām izteikt piezīmes par šo papildu informācijas izpaušanu, Komisija rīkojās atbilstīgi pamatregulas 20. pantam. Turklāt papildu informācijas izpaušanā sniegtā informācija bija publiski pieejama, tādēļ tā ieinteresētajām personām bija pieejama jau pirms papildu informācijas izpaušanas. |
| --- | --- |

(146)

Pirmkārt, apgalvojums balstās uz pārprastu paziņojumu par procedūras sākšanu. 8. iedaļa un piecu dienu termiņš nepārprotami attiecas uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju par citu ieinteresēto personu sniegtajām piezīmēm. Šajā gadījumā, iekļaujot lietas materiālu nekonfidenciālajā daļā papildu faktisko informāciju, paskaidrojot šīs informācijas plānoto izmantošanas mērķi un ļaujot ieinteresētajām personām izteikt piezīmes par šo papildu informācijas izpaušanu, Komisija rīkojās atbilstīgi pamatregulas 20. pantam. Turklāt papildu informācijas izpaušanā sniegtā informācija bija publiski pieejama, tādēļ tā ieinteresētajām personām bija pieejama jau pirms papildu informācijas izpaušanas.

| (147) | Turklāt, kā norāda RFPA, papildu informācijas izpaušana par Krievijas AN importa aizliegumu Ukrainā nebija pienācīga informācijas izpaušana. RFPA apgalvoja, ka Komisija tikai paskaidrojusi, kas ir ietverts citos papildu dokumentos, kuri tika pievienoti lietas materiāliem, un nav paskaidrojusi, kā šie divi dokumenti apstiprinātu tās konstatējumus. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt, kā norāda RFPA, papildu informācijas izpaušana par Krievijas AN importa aizliegumu Ukrainā nebija pienācīga informācijas izpaušana. RFPA apgalvoja, ka Komisija tikai paskaidrojusi, kas ir ietverts citos papildu dokumentos, kuri tika pievienoti lietas materiāliem, un nav paskaidrojusi, kā šie divi dokumenti apstiprinātu tās konstatējumus.

RFPA

RFPA

| (148) | Komisija noraida šo apgalvojumu. RFPA minētie paskaidrojumi bija kopsavilkums par dokumentā ietverto attiecīgo informāciju, ko Komisija ņēma vērā, pieņemot savu lēmumu. Tādējādi papildu informācijas izpaušanā (būtībā – identiska 144. apsvērumā minētajai informācijai) skaidri tika norādīti konstatējumi un tos pamatojošie dokumenti, kas bija pievienoti lietai. |
| --- | --- |

(148)

Komisija noraida šo apgalvojumu. RFPA minētie paskaidrojumi bija kopsavilkums par dokumentā ietverto attiecīgo informāciju, ko Komisija ņēma vērā, pieņemot savu lēmumu. Tādējādi papildu informācijas izpaušanā (būtībā – identiska 144. apsvērumā minētajai informācijai) skaidri tika norādīti konstatējumi un tos pamatojošie dokumenti, kas bija pievienoti lietai.

RFPA

| (149) | RFPA arī apgalvoja, ka importa aizlieguma rezultātā netika aizliegts Krievijas izcelsmes slāpekļa mēslošanas līdzekļu imports, jo 2019. gada otrajā pusē ir tikuši importēti Krievijas izcelsmes slāpekļa mēslošanas līdzekļi, uz kuriem attiecas pozīcija 3105 (kurā ietilpst stabilizētais AN). |
| --- | --- |

(149)

RFPA arī apgalvoja, ka importa aizlieguma rezultātā netika aizliegts Krievijas izcelsmes slāpekļa mēslošanas līdzekļu imports, jo 2019. gada otrajā pusē ir tikuši importēti Krievijas izcelsmes slāpekļa mēslošanas līdzekļi, uz kuriem attiecas pozīcija 3105 (kurā ietilpst stabilizētais AN).

RFPA

| (150) | RFPA arguments bija jānoraida. Pirmkārt, RFPA nav pierādījusi, ka importa aizliegums nav ietekmējis pārskatāmo ražojumu kopumā. Lai gan stabilizētais AN ir daļa no pozīcijas 3105, šī pozīcija ietver arī ražojumus, kas nav pārskatāmais ražojums. Tādēļ ražojumi, kas ir importēti pozīcijā 3105, iespējams, nebija daļa no attiecīgā ražojuma, kas padara RFPA argumentu neiedarbīgu. Turklāt RFPA nepierādīja, ka konkrētiem uzņēmumiem piemērotās sankcijas nebija tirdzniecību ierobežojošs pasākums, jo īpaši ņemot vērā to, ka sankciju sarakstā bija minēti visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(150)

RFPA arguments bija jānoraida. Pirmkārt, RFPA nav pierādījusi, ka importa aizliegums nav ietekmējis pārskatāmo ražojumu kopumā. Lai gan stabilizētais AN ir daļa no pozīcijas 3105, šī pozīcija ietver arī ražojumus, kas nav pārskatāmais ražojums. Tādēļ ražojumi, kas ir importēti pozīcijā 3105, iespējams, nebija daļa no attiecīgā ražojuma, kas padara RFPA argumentu neiedarbīgu. Turklāt RFPA nepierādīja, ka konkrētiem uzņēmumiem piemērotās sankcijas nebija tirdzniecību ierobežojošs pasākums, jo īpaši ņemot vērā to, ka sankciju sarakstā bija minēti visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

RFPA

RFPA

RFPA

RFPA

| (151) | Kā norāda RFPA, nepastāvēja risks, ka Krievijas eksports tiktu novirzīts no Ukrainas uz ES, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku, jo pret Krieviju vērstie pasākumi Ukrainas AN tirgū ir bijuši spēkā kopš 2008. gada, tādēļ pārdošana jau sen ir tikusi novirzīta. Šis apgalvojums ir nepareizs. Kā minēts 120. apsvērumā, esošie tirdzniecību ierobežojošie pasākumi dažos tirgos, piemēram, Ukrainā, palielina Savienības pievilcīgumu, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku. Tas, ka šādi pasākumi pastāv noteiktu laikposmu, nav pretrunā tam, ka minētie tirgi joprojām ir slēgti Krievijas eksportam, tādējādi padarot citus kaimiņvalstu tirgus, piemēram, Savienības tirgu, pievilcīgus, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(151)

Kā norāda RFPA, nepastāvēja risks, ka Krievijas eksports tiktu novirzīts no Ukrainas uz ES, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku, jo pret Krieviju vērstie pasākumi Ukrainas AN tirgū ir bijuši spēkā kopš 2008. gada, tādēļ pārdošana jau sen ir tikusi novirzīta. Šis apgalvojums ir nepareizs. Kā minēts 120. apsvērumā, esošie tirdzniecību ierobežojošie pasākumi dažos tirgos, piemēram, Ukrainā, palielina Savienības pievilcīgumu, ja ES antidempinga pasākumi zaudētu spēku. Tas, ka šādi pasākumi pastāv noteiktu laikposmu, nav pretrunā tam, ka minētie tirgi joprojām ir slēgti Krievijas eksportam, tādējādi padarot citus kaimiņvalstu tirgus, piemēram, Savienības tirgu, pievilcīgus, ja pasākumi tiktu atcelti.

RFPA

| (152) | RFPA saistībā ar Krievijas eksportētājiem pieejamajām arvien plašākām iespējām ārpus Savienības norādīja, ka Savienība ir tikai viens no daudziem iespējamajiem tirgiem. Tā arī atkārtoti uzsvēra argumentu, ka paredzamais patēriņa pieaugums Latīņamerikā (Brazīlijā, Peru) un Eirāzijā (Kazahstānā, Ukrainā), kur darbojas Krievijas ražotāji eksportētāji, kā arī citos iespējamajos eksporta galamērķos, absorbētu iespējamo Krievijas jaudas turpmāko pieaugumu, pat neņemot vērā paredzamo iekšzemes patēriņa pieaugumu. Acron arī apgalvoja, ka pieprasījums pēc AN pieaug gan iekšzemes, gan pasaules tirgos, un atsaucās uz pieprasījuma sezonalitāti dažādos reģionos. Krievijas valdība arī apgalvoja, ka Krievijas AN ražotāji pārdod arvien lielākus apjomus vietējā tirgū un trešās valstīs, kurās tie ir veikuši ieguldījumus. |
| --- | --- |

(152)

RFPA saistībā ar Krievijas eksportētājiem pieejamajām arvien plašākām iespējām ārpus Savienības norādīja, ka Savienība ir tikai viens no daudziem iespējamajiem tirgiem. Tā arī atkārtoti uzsvēra argumentu, ka paredzamais patēriņa pieaugums Latīņamerikā (Brazīlijā, Peru) un Eirāzijā (Kazahstānā, Ukrainā), kur darbojas Krievijas ražotāji eksportētāji, kā arī citos iespējamajos eksporta galamērķos, absorbētu iespējamo Krievijas jaudas turpmāko pieaugumu, pat neņemot vērā paredzamo iekšzemes patēriņa pieaugumu. Acron arī apgalvoja, ka pieprasījums pēc AN pieaug gan iekšzemes, gan pasaules tirgos, un atsaucās uz pieprasījuma sezonalitāti dažādos reģionos. Krievijas valdība arī apgalvoja, ka Krievijas AN ražotāji pārdod arvien lielākus apjomus vietējā tirgū un trešās valstīs, kurās tie ir veikuši ieguldījumus.

RFPA

Acron

| (153) | Kā izklāstīts iepriekš 118. apsvērumā, Savienības tirgus lieluma, potenciāla un ģeogrāfiskā tuvuma ziņā ir viens no Krievijai pievilcīgākajiem tirgiem, un šo secinājumu nemaina pašreizējās vai perspektīvās iespējas citos eksporta tirgos. Arī ražojuma sezonalitāte dažādos tirgos nevar mainīt Komisijas vērtējumu. Turklāt ir jāatsaucas uz Komisijas novērtējumu 124.–132. apsvērumā sakarā ar to, ka Ukraina joprojām ir slēgta Krievijas izcelsmes AN importam (sk. 144. apsvērumu). |
| --- | --- |

(153)

Kā izklāstīts iepriekš 118. apsvērumā, Savienības tirgus lieluma, potenciāla un ģeogrāfiskā tuvuma ziņā ir viens no Krievijai pievilcīgākajiem tirgiem, un šo secinājumu nemaina pašreizējās vai perspektīvās iespējas citos eksporta tirgos. Arī ražojuma sezonalitāte dažādos tirgos nevar mainīt Komisijas vērtējumu. Turklāt ir jāatsaucas uz Komisijas novērtējumu 124.–132. apsvērumā sakarā ar to, ka Ukraina joprojām ir slēgta Krievijas izcelsmes AN importam (sk. 144. apsvērumu).

| (154) | RFPA saistībā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi turpināja norādīt, ka šis dokuments nav attiecināms tikai uz AN un tas Krievijas ražotājiem nav obligāti saistošs. Acron arī apgalvoja, ka ceļvedis ir adresēts vienīgi federālajām aģentūrām, lai tās īstenotu tajā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(154)

RFPA saistībā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi turpināja norādīt, ka šis dokuments nav attiecināms tikai uz AN un tas Krievijas ražotājiem nav obligāti saistošs. Acron arī apgalvoja, ka ceļvedis ir adresēts vienīgi federālajām aģentūrām, lai tās īstenotu tajā minētos pasākumus.

RFPA

Acron

| (155) | Komisija tam nepiekrīt. Nevar noliegt, ka šis dokuments ir saistīts arī ar AN (jo tas attiecas uz slāpekļa mēslošanas līdzekļiem) un Krievijas AN ražotājiem. Ceļvedis ir Krievijas valdības pieņemts oficiāls dokuments. Turklāt RFPA un Acron nevar mazināt tā nozīmi Krievijas AN tirgus, tā ražotāju un turpmākās notikumu attīstības novērtēšanā, jo īpaši tādēļ, ka ceļvedī ir norādīts, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozare ir Krievijas Federācijai nozīmīga nozare. |
| --- | --- |

(155)

Komisija tam nepiekrīt. Nevar noliegt, ka šis dokuments ir saistīts arī ar AN (jo tas attiecas uz slāpekļa mēslošanas līdzekļiem) un Krievijas AN ražotājiem. Ceļvedis ir Krievijas valdības pieņemts oficiāls dokuments. Turklāt RFPA un Acron nevar mazināt tā nozīmi Krievijas AN tirgus, tā ražotāju un turpmākās notikumu attīstības novērtēšanā, jo īpaši tādēļ, ka ceļvedī ir norādīts, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas nozare ir Krievijas Federācijai nozīmīga nozare.

RFPA

Acron

| (156) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA arī apgalvoja, ka saskaņā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi slāpekļa mēslošanas līdzekļu importa attiecība laikposmā no 2020. līdz 2025. gadam saglabātos stabila – 65 %. |
| --- | --- |

(156)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA arī apgalvoja, ka saskaņā ar Mēslošanas līdzekļu ceļvedi slāpekļa mēslošanas līdzekļu importa attiecība laikposmā no 2020. līdz 2025. gadam saglabātos stabila – 65 %.

RFPA

| (157) | Šajā sakarā tiek izdarīta atsauce uz 129. apsvērumu, kurā izklāstīta Komisijas nostāja šajā jautājumā. Kā izklāstīts arī 136. apsvērumā, šis rādītājs atspoguļo slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares (ieskaitot AN ražošanu) kopējo orientēšanos uz eksportu. |
| --- | --- |

(157)

Šajā sakarā tiek izdarīta atsauce uz 129. apsvērumu, kurā izklāstīta Komisijas nostāja šajā jautājumā. Kā izklāstīts arī 136. apsvērumā, šis rādītājs atspoguļo slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares (ieskaitot AN ražošanu) kopējo orientēšanos uz eksportu.

| (158) | RFPA arī apgalvoja, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedis paredz būtisku slāpekļa mēslošanas līdzekļu izmantošanas pieaugumu iekšzemē. Tāpat RFPA apgalvoja, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedī nav iekļauts nekas, kas nonāktu pretrunā ar apgalvojumu, ka neizmantotā vai papildu jauda tiks izmantota, lai apmierinātu augošo iekšzemes pieprasījumu. |
| --- | --- |

(158)

RFPA arī apgalvoja, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedis paredz būtisku slāpekļa mēslošanas līdzekļu izmantošanas pieaugumu iekšzemē. Tāpat RFPA apgalvoja, ka Mēslošanas līdzekļu ceļvedī nav iekļauts nekas, kas nonāktu pretrunā ar apgalvojumu, ka neizmantotā vai papildu jauda tiks izmantota, lai apmierinātu augošo iekšzemes pieprasījumu.

RFPA

RFPA

| (159) | Atsauce uz Komisijas nostāju ir izdarīta 132. un 134. apsvērumā. Turklāt ir jānorāda, ka apgalvojums par prognozēto iekšzemes patēriņa pieaugumu ir tiešā pretrunā ceļveža tekstam, ka “Krievijas minerālmēslojuma tirgus attīstību līdz 2025. gadam ierobežos lauksaimniecības ražotāju zemais pieprasījums un minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība” un ka “Krievijas minerālmēslojuma apakšnozares attīstība ir tieši saistīta ar eksporta potenciāla palielināšanas iespēju izmantošanu” (54). |
| --- | --- |

(159)

Atsauce uz Komisijas nostāju ir izdarīta 132. un 134. apsvērumā. Turklāt ir jānorāda, ka apgalvojums par prognozēto iekšzemes patēriņa pieaugumu ir tiešā pretrunā ceļveža tekstam, ka “Krievijas minerālmēslojuma tirgus attīstību līdz 2025. gadam ierobežos lauksaimniecības ražotāju zemais pieprasījums un minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība” un ka “Krievijas minerālmēslojuma apakšnozares attīstība ir tieši saistīta ar eksporta potenciāla palielināšanas iespēju izmantošanu” (54).

54

| (160) | Turklāt, atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apšaubīja iekšzemes AN patēriņa rādītājus, ko Komisija bija izmantojusi, vērtējot Krievijas AN pārdošanas apjoma attīstību (sk. 130. un 134. apsvērumu). Kā norāda RFPA, Komisija salīdzina 2016. gada datus, kas ietver stabilizēto AN (7 miljoni tonnu) ar datiem par PIP (5,86 miljoni tonnu), kuros nav ietverts stabilizētais AN. |
| --- | --- |

(160)

Turklāt, atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apšaubīja iekšzemes AN patēriņa rādītājus, ko Komisija bija izmantojusi, vērtējot Krievijas AN pārdošanas apjoma attīstību (sk. 130. un 134. apsvērumu). Kā norāda RFPA, Komisija salīdzina 2016. gada datus, kas ietver stabilizēto AN (7 miljoni tonnu) ar datiem par PIP (5,86 miljoni tonnu), kuros nav ietverts stabilizētais AN.

RFPA

RFPA

| (161) | Šis apgalvojums ir kļūdains. Pretēji RFPA apgalvotajam, dati par PIP, kas balstās uz visu Krievijas ražotāju eksportētāju sniegtajām atbildēm uz atlases jautājumiem (un lielākoties atbilst arī RFPA iesniegtajiem datiem), aptver visus ražojumus, kas ietilpst pārskatāmā ražojuma jomā, ieskaitot stabilizēto AN. Turklāt abas datu kopas Komisijai iesniedza attiecīgi RFPA un Krievijas ražotāji eksportētāji, tādēļ ne RFPA, ne Krievijas ražotājiem nebūtu pamata pašiem apšaubīt to ticamību. |
| --- | --- |

(161)

Šis apgalvojums ir kļūdains. Pretēji RFPA apgalvotajam, dati par PIP, kas balstās uz visu Krievijas ražotāju eksportētāju sniegtajām atbildēm uz atlases jautājumiem (un lielākoties atbilst arī RFPA iesniegtajiem datiem), aptver visus ražojumus, kas ietilpst pārskatāmā ražojuma jomā, ieskaitot stabilizēto AN. Turklāt abas datu kopas Komisijai iesniedza attiecīgi RFPA un Krievijas ražotāji eksportētāji, tādēļ ne RFPA, ne Krievijas ražotājiem nebūtu pamata pašiem apšaubīt to ticamību.

RFPA

RFPA

RFPA

RFPA

| (162) | RFPA arī apgalvoja, ka salīdzināt Krievijas ražotāju EXW eksporta cenas ar Savienības ražotāju EXW iekšzemes cenām. RFPA norādīja, ka, ja ticamās cenas Krievijas importam Eiropas Savienībā atbilstu cenām eksportam uz citiem galamērķiem, cenu ziņā nebūtu stimula novirzīt eksportu. |
| --- | --- |

(162)

RFPA arī apgalvoja, ka salīdzināt Krievijas ražotāju EXW eksporta cenas ar Savienības ražotāju EXW iekšzemes cenām. RFPA norādīja, ka, ja ticamās cenas Krievijas importam Eiropas Savienībā atbilstu cenām eksportam uz citiem galamērķiem, cenu ziņā nebūtu stimula novirzīt eksportu.

RFPA

RFPA

| (163) | Kā izklāstīts 137. apsvērumā, salīdzināšanas nolūks bija tikai novērtēt, vai cenu līmenis Savienībā bija augstāks kā nozīmīgās trešās valstīs, uz kurām Krievijas ražotāji patlaban veic piegādes. Balstoties uz šo salīdzinājumu, Komisija konstatēja, ka Krievijas AN ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus bija pievilcīgs arī cenu ziņā. |
| --- | --- |

(163)

Kā izklāstīts 137. apsvērumā, salīdzināšanas nolūks bija tikai novērtēt, vai cenu līmenis Savienībā bija augstāks kā nozīmīgās trešās valstīs, uz kurām Krievijas ražotāji patlaban veic piegādes. Balstoties uz šo salīdzinājumu, Komisija konstatēja, ka Krievijas AN ražotājiem eksportētājiem Savienības tirgus bija pievilcīgs arī cenu ziņā.

| (164) | RFPA arī norādīja, ka Savienības tirgus nav tik pievilcīgs, kādu to cenšas iztēlot Komisija. Kā norāda RFPA, to apliecināja zemais importa apjoms no kaimiņvalstīm, kurām netiek piemēroti importa šķēršļi. |
| --- | --- |

(164)

RFPA arī norādīja, ka Savienības tirgus nav tik pievilcīgs, kādu to cenšas iztēlot Komisija. Kā norāda RFPA, to apliecināja zemais importa apjoms no kaimiņvalstīm, kurām netiek piemēroti importa šķēršļi.

RFPA

RFPA

| (165) | Ir jānorāda, ka šajā pārskatīšanā tiek vērtēts Savienības tirgus pievilcīgums konkrēti Krievijas ražotājiem eksportētājiem un ka citu valstu eksporta paradumiem šajā vērtēšanā nav būtiskas nozīmes. Uz šīm valstīm šī izmeklēšana neattiecas, tādēļ Komisija nevar (un tai nav pienākuma) šādu novērtējumu veikt. |
| --- | --- |

(165)

Ir jānorāda, ka šajā pārskatīšanā tiek vērtēts Savienības tirgus pievilcīgums konkrēti Krievijas ražotājiem eksportētājiem un ka citu valstu eksporta paradumiem šajā vērtēšanā nav būtiskas nozīmes. Uz šīm valstīm šī izmeklēšana neattiecas, tādēļ Komisija nevar (un tai nav pienākuma) šādu novērtējumu veikt.

| (166) | Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apgalvoja, ka Komisija nav konsekventi vērtējusi Krievijas ražotāju eksportētāju prognozēto uzvedību Latīņamerikā (sk. 126. apsvērumu) un Savienībā (sk. 107. apsvērumu). |
| --- | --- |

(166)

Atbildot uz informācijas izpaušanu, RFPA apgalvoja, ka Komisija nav konsekventi vērtējusi Krievijas ražotāju eksportētāju prognozēto uzvedību Latīņamerikā (sk. 126. apsvērumu) un Savienībā (sk. 107. apsvērumu).

RFPA

| (167) | Komisija nepiekrīt, ka pastāvētu kāda nekonsekvence. Lai gan Komisijas atspēkojums attiecībā uz Latīņameriku 126. apsvērumā attiecas uz paredzamo patēriņa pieaugumu un tā iespējamo absorbciju no Krievijas ražotāju puses, Komisijas vērtējums 107. apsvērumā attiecas uz visas Krievijas neizmantotās jaudas iespējamo novirzīšanu, neapspriežot Savienības patēriņa pieaugumu un šī pieauguma absorbēšanu, ko veiktu Krievijas ražotāji. |
| --- | --- |

(167)

Komisija nepiekrīt, ka pastāvētu kāda nekonsekvence. Lai gan Komisijas atspēkojums attiecībā uz Latīņameriku 126. apsvērumā attiecas uz paredzamo patēriņa pieaugumu un tā iespējamo absorbciju no Krievijas ražotāju puses, Komisijas vērtējums 107. apsvērumā attiecas uz visas Krievijas neizmantotās jaudas iespējamo novirzīšanu, neapspriežot Savienības patēriņa pieaugumu un šī pieauguma absorbēšanu, ko veiktu Krievijas ražotāji.

| (168) | Minēto iemeslu dēļ ieinteresēto personu argumenti attiecībā uz šo iedaļu nevar mainīt Komisijas novērtējumu un ir jānoraida. Kopumā var secināt arī, ka, lai noteiktu, cik lielā mērā Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas AN ražotājiem, Komisijas 3.3.3. iedaļā uzsvērtos faktorus ir jāvērtē kopumā, nevis izolēti. |
| --- | --- |

(168)

Minēto iemeslu dēļ ieinteresēto personu argumenti attiecībā uz šo iedaļu nevar mainīt Komisijas novērtējumu un ir jānoraida. Kopumā var secināt arī, ka, lai noteiktu, cik lielā mērā Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas AN ražotājiem, Komisijas 3.3.3. iedaļā uzsvērtos faktorus ir jāvērtē kopumā, nevis izolēti.

3.3.4.   Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

Secinājums par dempinga atkārtošanās iespējamību

| (169) | Ņemot vērā i) Krievijas AN ražotāju esošo neizmantoto jaudu un turpmāko ražošanas jaudas pieaugumu pēc PIP, ii) Krievijas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešo valstu tirgos un iii) Savienības tirgus kopējo pievilcību, visticamāk, Krievijas AN ražotāji eksportētu uz Savienību lielu daudzumu AN par dempinga cenām, ja nebūtu ES pasākumu. Komisija tādējādi secināja, ka, pasākumiem zaudējot spēku, ir iespējama dempinga atkārtošanās. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā i) Krievijas AN ražotāju esošo neizmantoto jaudu un turpmāko ražošanas jaudas pieaugumu pēc PIP, ii) Krievijas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi trešo valstu tirgos un iii) Savienības tirgus kopējo pievilcību, visticamāk, Krievijas AN ražotāji eksportētu uz Savienību lielu daudzumu AN par dempinga cenām, ja nebūtu ES pasākumu. Komisija tādējādi secināja, ka, pasākumiem zaudējot spēku, ir iespējama dempinga atkārtošanās.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija

| (170) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 23 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(170)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 23 zināmi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (171) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, saskaitot:






  i) | izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomus Savienības tirgū, kas tika iegūti pēc anketas atbilžu pārbaudes; |
| --- | --- | --- |

(171)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, saskaitot:

i)

izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjomus Savienības tirgū, kas tika iegūti pēc anketas atbilžu pārbaudes;

| ii) | izlasē neiekļauto Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomu Savienības tirgū, izmantojot Savienības ražošanas nozares sniegtos datus; |
| --- | --- |

ii)

izlasē neiekļauto Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjomu Savienības tirgū, izmantojot Savienības ražošanas nozares sniegtos datus;

| iii) | importu no Krievijas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi; |
| --- | --- |

iii)

importu no Krievijas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi;

| iv) | importu no visām citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat informāciju (Taric līmenī). |
| --- | --- |

iv)

importu no visām citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat informāciju (Taric līmenī).

Eurostat

Taric

| (172) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnas) | 7 318 015 | 7 193 921 | 6 707 045 | 6 890 413 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 98 | 92 | 94 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītie dati un ražošanas nozares dati, Eurostat (Taric), 14. panta 6. punkta datubāze. |

(172)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Patēriņš Savienībā (tonnas)

7 318 015

7 193 921

6 707 045

6 890 413

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

98

98

92

92

94

94

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītie dati un ražošanas nozares dati, Eurostat (Taric), 14. panta 6. punkta datubāze.

Avots:

Eurostat

Taric

| (173) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(173)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 6 %.

| (174) | Pieprasījuma mazināšanās tendence ir raksturīga slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, kuru pieprasījums pēdējos gados nemainīgi samazinās. Visticamāk, šī tendence nākotnē turpināsies vairāku faktoru kopuma dēļ. Visbūtiskākie no tiem ir pieaugošie vides un klimata pārmaiņu noslogojumi lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(174)

Pieprasījuma mazināšanās tendence ir raksturīga slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, kuru pieprasījums pēdējos gados nemainīgi samazinās. Visticamāk, šī tendence nākotnē turpināsies vairāku faktoru kopuma dēļ. Visbūtiskākie no tiem ir pieaugošie vides un klimata pārmaiņu noslogojumi lauksaimniekiem.

4.3.   Imports no Krievijas

Imports no Krievijas

4.3.1.   Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

2. tabula

2. tabula

Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa
   (*1)

Krievijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

*1

| | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnās) | [36 000–40 000] | [10 000–15 000] | [32 000–38 000] | [38 000–43 000] |
| Indeksētais importa apjoms (2016. gads = 100) | 100 | 36 | 102 | 113 |
| Tirgus daļa (%) | [0,3–0,7] | [0,1–0,4] | [0,3–0,7] | [0,4–0,8] |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze. |

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms (tonnās)

[36 000–40 000]

[10 000–15 000]

[32 000–38 000]

[38 000–43 000]

Indeksētais importa apjoms (2016. gads = 100)

Indeksētais importa apjoms (2016. gads = 100)

100

100

36

36

102

102

113

113

Tirgus daļa (%)

[0,3–0,7]

[0,1–0,4]

[0,3–0,7]

[0,4–0,8]

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

Avots:

| (175) | Importa apjoms 2017. gadā samazinājās par 64 %, taču pēc tam atkal pieauga un PIP beigās bija par 13 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā (2016. gadā). Importam no Krievijas attiecīgajā periodā bija [0,4 %–0,8 %] tirgus daļa Savienībā. |
| --- | --- |

(175)

Importa apjoms 2017. gadā samazinājās par 64 %, taču pēc tam atkal pieauga un PIP beigās bija par 13 % lielāks nekā attiecīgā perioda sākumā (2016. gadā). Importam no Krievijas attiecīgajā periodā bija [0,4 %–0,8 %] tirgus daļa Savienībā.

4.3.2.   Krievijas importa cenas

Krievijas importa cenas

| (176) | Komisija noteica Krievijas izcelsmes importa cenu tendences, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem. |
| --- | --- |

(176)

Komisija noteica Krievijas izcelsmes importa cenu tendences, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes datiem.

| (177) | Krievijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

  3. tabula


  Krievijas importa cena
   (*2)










  Valsts | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas (EUR/tonna) | 192 | 259 | 169 | 175 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 135 | 88 | 91 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, neskaitot Kirovo stabilizētā AN importu, uz kuru šie pasākumi neattiecas. |

(177)

Krievijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

3. tabula

3. tabula

Krievijas importa cena
   (*2)

Krievijas importa cena

*2

Valsts

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa cenas (EUR/tonna)

192

259

169

175

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

135

88

91

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, neskaitot Kirovo stabilizētā AN importu, uz kuru šie pasākumi neattiecas.

Avots:

| (178) | Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā samazinājās par 9 %. No 2014. gada līdz 2017. gadam importa cenas palielinājās par 35 %, 2018. gadā tās samazinājās par 35 % un PIP laikā palielinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(178)

Attiecīgajā periodā vidējās importa cenas kopumā samazinājās par 9 %. No 2014. gada līdz 2017. gadam importa cenas palielinājās par 35 %, 2018. gadā tās samazinājās par 35 % un PIP laikā palielinājās par 4 %.

4.3.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (179) | Izmantojot 4. un 9. tabulā iekļautos datus, var novērot, ka PIP laikā starp Savienības ražošanas nozares cenu un Krievijas izcelsmes importa cenu pastāv aptuveni 20 % cenas starpība. Komisija arī noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot i) katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un ii) atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(179)

Izmantojot 4. un 9. tabulā iekļautos datus, var novērot, ka PIP laikā starp Savienības ražošanas nozares cenu un Krievijas izcelsmes importa cenu pastāv aptuveni 20 % cenas starpība. Komisija arī noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot i) katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, un ii) atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās importa cenas, ko Krievijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, noteica pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī, ar attiecīgām korekcijām, kas saistītas ar antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksām.

| (180) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(180)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (181) | Salīdzinājums parādīja, ka divi izlasē iekļautie Krievijas ražotāji eksportētāji, kas PIP laikā eksportēja AN uz Savienību, samazināja cenas par 14,3 %. Atņemot piemēroto antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība bija 29,4 %. |
| --- | --- |

(181)

Salīdzinājums parādīja, ka divi izlasē iekļautie Krievijas ražotāji eksportētāji, kas PIP laikā eksportēja AN uz Savienību, samazināja cenas par 14,3 %. Atņemot piemēroto antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība bija 29,4 %.

| (182) | Saskaņā ar RFPA iesniegto informāciju, lai taisnīgi salīdzinātu iekšzemes un importa cenas un noteiktu cenas vai mērķa cenas samazinājumu, ir jāveic korekcijas attiecībā uz mikrogranulu vai granulu formas AN atšķirībām. Proti, fizikālās atšķirības (granulu izmērs) un augstāks slāpekļa saturs mikrogranulu AN (34 %–34,5 %), salīdzinot ar granulu AN (33,5 %), nosaka, ka granulu un mikrogranulu AN cenas atšķiras. |
| --- | --- |

(182)

Saskaņā ar RFPA iesniegto informāciju, lai taisnīgi salīdzinātu iekšzemes un importa cenas un noteiktu cenas vai mērķa cenas samazinājumu, ir jāveic korekcijas attiecībā uz mikrogranulu vai granulu formas AN atšķirībām. Proti, fizikālās atšķirības (granulu izmērs) un augstāks slāpekļa saturs mikrogranulu AN (34 %–34,5 %), salīdzinot ar granulu AN (33,5 %), nosaka, ka granulu un mikrogranulu AN cenas atšķiras.

RFPA

| (183) | Šajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izlasē iekļauto Savienības un Krievijas ražotāju ražojumi granulu izmēra un slāpekļa satura ziņā ir vienādi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(183)

Šajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izlasē iekļauto Savienības un Krievijas ražotāju ražojumi granulu izmēra un slāpekļa satura ziņā ir vienādi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

4.4.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

| Valsts | | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Citas trešās valstis kopā | Imports (tonnās) | 285 959 | 311 000 | 317 726 | 295 195 |
| Indekss | 100 | 109 | 111 | 103 |
| Tirgus daļa (%) | 3,9 | 4,3 | 4,7 | 4,3 |
| Cena (EUR/tonna) | 221 | 208 | 194 | 210 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 94 | 88 | 95 |
| Gruzija | Imports (tonnās) | 122 883 | 241 376 | 234 208 | 205 293 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 196 | 191 | 167 |
| Tirgus daļa (%) | 1,7 | 3,4 | 3,5 | 3,0 |
| Cena (EUR/tonna) | 208 | 195 | 184 | 196 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 94 | 88 | 94 |
| Turcija | Imports (tonnās) | 12 082 | 18 424 | 43 760 | 52 279 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 152 | 362 | 433 |
| Tirgus daļa (%) | 0,2 | 0,3 | 0,7 | 0,8 |
| Cena (EUR/tonna) | 241 | 206 | 173 | 194 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 85 | 72 | 80 |
| Citas trešās valstis | Imports (tonnās) | 150 994 | 51 201 | 39 758 | 37 623 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 34 | 26 | 25 |
| Tirgus daļa (%) | 2,1 | 0,7 | 0,6 | 0,5 |
| Cena (EUR/tonna) | 230 | 271 | 277 | 313 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 118 | 120 | 136 |
| Avots: Eurostat (Taric līmenis). |

Valsts

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Citas trešās valstis kopā

Imports (tonnās)

285 959

311 000

317 726

295 195

Indekss

Indekss

100

109

111

103

Tirgus daļa (%)

3,9

4,3

4,7

4,3

Cena (EUR/tonna)

221

208

194

210

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

94

94

88

88

95

95

Gruzija

Imports (tonnās)

122 883

241 376

234 208

205 293

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

196

196

191

191

167

167

Tirgus daļa (%)

1,7

3,4

3,5

3,0

Cena (EUR/tonna)

208

195

184

196

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

94

94

88

88

94

94

Turcija

Imports (tonnās)

12 082

18 424

43 760

52 279

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

152

152

362

362

433

433

Tirgus daļa (%)

0,2

0,3

0,7

0,8

Cena (EUR/tonna)

241

206

173

194

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

85

85

72

72

80

80

Citas trešās valstis

Imports (tonnās)

150 994

51 201

39 758

37 623

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

34

34

26

26

25

25

Tirgus daļa (%)

2,1

0,7

0,6

0,5

Cena (EUR/tonna)

230

271

277

313

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

118

118

120

120

136

136

Avots: Eurostat (Taric līmenis).

Avots: Eurostat

Taric

| (184) | Importa apjoms no citām trešām valstīm palielinājās par 3 % – no 286 tūkstošiem tonnu 2016. gadā līdz 295 tūkstošiem tonnu PIP laikā. Šis imports PIP laikā veidoja 4,3 % no Savienības tirgus daļas. Imports galvenokārt tika veikts no Gruzijas, kam sekoja Turcija. |
| --- | --- |

(184)

Importa apjoms no citām trešām valstīm palielinājās par 3 % – no 286 tūkstošiem tonnu 2016. gadā līdz 295 tūkstošiem tonnu PIP laikā. Šis imports PIP laikā veidoja 4,3 % no Savienības tirgus daļas. Imports galvenokārt tika veikts no Gruzijas, kam sekoja Turcija.

| (185) | Vidējā cena par importu no citām trešām valstīm laikā no 2016. gada līdz PIP samazinājās par 5 % – no 221 EUR par tonnu 2016. gadā līdz 210 EUR par tonnu PIP. Šīs vidējās importa cenas bija vidēji augstākas nekā Krievijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(185)

Vidējā cena par importu no citām trešām valstīm laikā no 2016. gada līdz PIP samazinājās par 5 % – no 221 EUR par tonnu 2016. gadā līdz 210 EUR par tonnu PIP. Šīs vidējās importa cenas bija vidēji augstākas nekā Krievijas izcelsmes importa cenas.

| (186) | Gruzija bija galvenā valsts ar nozīmīgāku importa apjomu Savienībā. Tās tirgus daļa PIP bija 3,0 %. Imports no Gruzijas attiecīgajā periodā palielinājās no 123 tūkstošiem tonnu 2016. gadā līdz 205 tūkstošiem tonnu PIP. Attiecīgajā periodā (izņemot 2017. gadu) tās cenas vidēji bija augstākas par Krievijas izcelsmes importa cenām. |
| --- | --- |

(186)

Gruzija bija galvenā valsts ar nozīmīgāku importa apjomu Savienībā. Tās tirgus daļa PIP bija 3,0 %. Imports no Gruzijas attiecīgajā periodā palielinājās no 123 tūkstošiem tonnu 2016. gadā līdz 205 tūkstošiem tonnu PIP. Attiecīgajā periodā (izņemot 2017. gadu) tās cenas vidēji bija augstākas par Krievijas izcelsmes importa cenām.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (187) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(187)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (188) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares datiem un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(188)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītiem Savienības ražošanas nozares datiem un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem atlasīto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

| (189) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(189)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (190) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(190)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (191) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 7 479 220 | 7 358 841 | 6 958 592 | 7 030 782 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 94 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 14 768 601 | 14 601 686 | 14 598 085 | 14 497 300 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 99 | 99 | 98 |
| Jaudas izmantojums (%) | 51 | 50 | 48 | 48 |
| Avots:Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(191)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

7 479 220

7 358 841

6 958 592

7 030 782

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

98

98

93

93

94

94

Ražošanas jauda (tonnas)

14 768 601

14 601 686

14 598 085

14 497 300

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

99

99

99

99

98

98

Jaudas izmantojums (%)

51

50

48

48

Avots:Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (192) | Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Tā kā ražošanas apjoms samazinājās straujāk, bet jauda – mazāk, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 3 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(192)

Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Tā kā ražošanas apjoms samazinājās straujāk, bet jauda – mazāk, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 3 procentpunktiem.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (193) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienībā (tonnās) | 6 905 971 | 6 770 978 | 6 271 050 | 6 463 715 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 98 | 91 | 94 |
| Tirgus daļa (%) | 94,4 | 94,1 | 93,5 | 93,8 |
| Avots:Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(193)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienībā (tonnās)

6 905 971

6 770 978

6 271 050

6 463 715

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

98

98

91

91

94

94

Tirgus daļa (%)

94,4

94,1

93,5

93,8

Avots:Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (194) | Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 6 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 0,6 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(194)

Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 6 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 0,6 procentpunktiem.

4.5.2.3.   Izaugsme

| (195) | Laika posmā no 2016. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 6 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 6 %, tādēļ tika zaudēta 0,6 procentpunktu liela tirgus daļa. |
| --- | --- |

(195)

Laika posmā no 2016. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 6 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 6 %, tādēļ tika zaudēta 0,6 procentpunktu liela tirgus daļa.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un produktivitāte

| (196) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 5 020 | 5 132 | 5 161 | 5 214 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 1 490 | 1 434 | 1 348 | 1 348 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 96 | 91 | 91 |
| Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(196)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

5 020

5 132

5 161

5 214

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

102

102

103

103

104

104

Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

1 490

1 434

1 348

1 348

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

96

96

91

91

91

91

Avots: Savienības ražošanas nozares sniegtie dati un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (197) | Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 4 %. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazinājumu (6 % samazinājums attiecīgajā periodā), arī darba ražīgums tajā pašā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(197)

Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 4 %. Ņemot vērā ražošanas apjoma samazinājumu (6 % samazinājums attiecīgajā periodā), arī darba ražīgums tajā pašā periodā samazinājās par 9 %.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (198) | Kā secināts 71. apsvērumā, Krievijas eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību netika uzskatīts par reprezentatīvu attiecībā uz cenu un daudzumu. Tāpēc šajā periodā nevarēja konstatēt dempingu Savienības tirgū un nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu. |
| --- | --- |

(198)

Kā secināts 71. apsvērumā, Krievijas eksporta pārdošanas apjoms uz Savienību netika uzskatīts par reprezentatīvu attiecībā uz cenu un daudzumu. Tāpēc šajā periodā nevarēja konstatēt dempingu Savienības tirgū un nevarēja novērtēt dempinga starpības lielumu.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (199) | Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kā arī izmaksas par vienību attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  8. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna) | 191 | 199 | 204 | 219 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 104 | 107 | 115 |
| Vienības ražošanas izmaksas
  (EUR/tonna) | 174 | 176 | 202 | 198 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 101 | 116 | 114 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(199)

Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kā arī izmaksas par vienību attiecīgajā periodā mainījās šādi:

8. tabula

8. tabula

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna)

191

199

204

219

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

104

104

107

107

115

115

Vienības ražošanas izmaksas

(EUR/tonna)

174

176

202

198

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

101

101

116

116

114

114

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (200) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā PIP laikā pastāvīgi pieauga par 15 % un sasniedza 219 EUR par tonnu. Cenu palielinājumu ietekmēja ražošanas izmaksu palielināšanās. Līdzīgi par 14 % laikā no 2016. gada līdz PIP beigām palielinājās ražošanas izmaksas. Galvenais faktors, kas ir ietekmējis vienības ražošanas izmaksu paaugstināšanos, bija izejvielu, proti, gāzes, kas ir svarīgākā amonija nitrāta izejviela un veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām, cenas pieaugums. |
| --- | --- |

(200)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā PIP laikā pastāvīgi pieauga par 15 % un sasniedza 219 EUR par tonnu. Cenu palielinājumu ietekmēja ražošanas izmaksu palielināšanās. Līdzīgi par 14 % laikā no 2016. gada līdz PIP beigām palielinājās ražošanas izmaksas. Galvenais faktors, kas ir ietekmējis vienības ražošanas izmaksu paaugstināšanos, bija izejvielu, proti, gāzes, kas ir svarīgākā amonija nitrāta izejviela un veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām, cenas pieaugums.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (201) | Vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais) | 29 870 | 32 194 | 32 651 | 33 129 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 108 | 109 | 111 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(201)

Vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR/nodarbinātais)

29 870

32 194

32 651

33 129

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

108

108

109

109

111

111

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (202) | Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam aplūkojamā perioda laikā palielinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(202)

Vidējās darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam aplūkojamā perioda laikā palielinājās par 11 %.

4.5.3.3.   Krājumi

| (203) | Krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 62 120 | 93 430 | 114 522 | 43 649 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 150 | 184 | 70 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%) | 3 | 4 | 6 | 2 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(203)

Krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās

62 120

93 430

114 522

43 649

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

150

150

184

184

70

70

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

3

4

6

2

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (204) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēguma krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 30 %. PIP laikā krājumu līmenis veidoja aptuveni 2 % no to ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(204)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēguma krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 30 %. PIP laikā krājumu līmenis veidoja aptuveni 2 % no to ražošanas apjoma.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (205) | Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2016 | 2017 | 2018 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 11,3 | 13,1 | 3,7 | 11,2 |
| Naudas plūsma (EUR) | 69 934 432 | 81 683 756 | 30 443 832 | 72 041 192 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 117 | 44 | 103 |
| Ieguldījumi (EUR) | 24 830 016 | 34 090 768 | 48 685 110 | 39 800 944 |
| Indekss (2016. gads = 100) | 100 | 137 | 196 | 160 |
| Peļņa no ieguldījumiem (%) | 38,1 | 46,9 | 12,3 | 38,1 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(205)

Rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2016

2017

2018

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

11,3

13,1

3,7

11,2

Naudas plūsma (EUR)

69 934 432

81 683 756

30 443 832

72 041 192

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

117

117

44

44

103

103

Ieguldījumi (EUR)

24 830 016

34 090 768

48 685 110

39 800 944

Indekss (2016. gads = 100)

Indekss (2016. gads = 100)

100

100

137

137

196

196

160

160

Peļņa no ieguldījumiem (%)

38,1

46,9

12,3

38,1

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (206) | Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā periodā sākumā bija aptuveni 11,3 % un tāda palika līdz 2018. gadam, kad tā samazinājās līdz 3,7 % (sakarā ar gāzes izmaksu un iepirkto ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas kvotu izmaksu pieaugumu), bet pēc tam uzlabojās un PIP beigās sasniedza 11,2 %. |
| --- | --- |

(206)

Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā periodā sākumā bija aptuveni 11,3 % un tāda palika līdz 2018. gadam, kad tā samazinājās līdz 3,7 % (sakarā ar gāzes izmaksu un iepirkto ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas kvotu izmaksu pieaugumu), bet pēc tam uzlabojās un PIP beigās sasniedza 11,2 %.

| (207) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāja spēja pašam finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendences bija līdzīgas kā rentabilitātei – tā samazinājās 2018. gadā, bet uzlabojās PIP. Kopumā tā attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(207)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāja spēja pašam finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendences bija līdzīgas kā rentabilitātei – tā samazinājās 2018. gadā, bet uzlabojās PIP. Kopumā tā attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %.

| (208) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi AN ražošanā palielinājās par 60 % – no 25 miljoniem EUR 2016. gadā līdz nepilniem 40 miljoniem EUR PIP, veidojot 28 % no kopējiem ar attiecīgo ražojumu saistītajiem neto aktīviem. Ieguldījumi bija saistīti ar veselības, drošuma un vides prasību ievērošanas uzlabojumiem, ražošanas iekārtu jaudas un efektivitātes palielināšanu. |
| --- | --- |

(208)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi AN ražošanā palielinājās par 60 % – no 25 miljoniem EUR 2016. gadā līdz nepilniem 40 miljoniem EUR PIP, veidojot 28 % no kopējiem ar attiecīgo ražojumu saistītajiem neto aktīviem. Ieguldījumi bija saistīti ar veselības, drošuma un vides prasību ievērošanas uzlabojumiem, ražošanas iekārtu jaudas un efektivitātes palielināšanu.

| (209) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas peļņa no ieguldījumiem bija ar līdzīgu tendenci kā rentabilitāte – tā samazinājās 2018. gadā un atgriezās sākotnējā 38 % līmenī PIP. |
| --- | --- |

(209)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas peļņa no ieguldījumiem bija ar līdzīgu tendenci kā rentabilitāte – tā samazinājās 2018. gadā un atgriezās sākotnējā 38 % līmenī PIP.

| (210) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nepieciešami būtiski ieguldījumi un aptuveni 12 % ROCE (finanšu attiecība, ar ko mēra uzņēmuma rentabilitāti un kapitāla izmantošanas efektivitāti). Tā ir atkārtoti iesniegusi eksperta pētījumu, kurā apgalvots, ka, lai ROCE vidējais rādītājs sasniegtu 12 % līmeni, vidējās peļņas līmenim pirms nodokļu nomaksas būtu jābūt 94 EUR/tonnā, kas līdzvērtīgs apgrozījuma rentabilitātes (AR) pirms nodokļu nomaksas rādītājam 36 % apmērā. |
| --- | --- |

(210)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nepieciešami būtiski ieguldījumi un aptuveni 12 % ROCE (finanšu attiecība, ar ko mēra uzņēmuma rentabilitāti un kapitāla izmantošanas efektivitāti). Tā ir atkārtoti iesniegusi eksperta pētījumu, kurā apgalvots, ka, lai ROCE vidējais rādītājs sasniegtu 12 % līmeni, vidējās peļņas līmenim pirms nodokļu nomaksas būtu jābūt 94 EUR/tonnā, kas līdzvērtīgs apgrozījuma rentabilitātes (AR) pirms nodokļu nomaksas rādītājam 36 % apmērā.

| (211) | Komisija norādīja, ka, tā kā termiņbeigu pārskatīšanās netiek aprēķināta jauna kaitējuma starpība, mērķa peļņai šajā lietā nav nozīmes, jo īpaši ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei nav konstatēts būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(211)

Komisija norādīja, ka, tā kā termiņbeigu pārskatīšanās netiek aprēķināta jauna kaitējuma starpība, mērķa peļņai šajā lietā nav nozīmes, jo īpaši ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei nav konstatēts būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

4.5.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (212) | Izmeklēšana parādīja, ka nozares makroekonomiskais stāvoklis pasliktinājās atbilstīgi kopējām lejupējām patēriņa tendencēm (attiecīgajā periodā tie bija -6 %), kas ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos. |
| --- | --- |

(212)

Izmeklēšana parādīja, ka nozares makroekonomiskais stāvoklis pasliktinājās atbilstīgi kopējām lejupējām patēriņa tendencēm (attiecīgajā periodā tie bija -6 %), kas ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos.

| (213) | Izmeklēšanā ir arī atklājies, ka mikroekonomiskā situācija nozarē kopumā ir bijusi pozitīva. Tādēļ Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis neradīja kaitējumu, un šāda pozitīva stāvokļa galvenais iemesls bija Krievijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam noteiktie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(213)

Izmeklēšanā ir arī atklājies, ka mikroekonomiskā situācija nozarē kopumā ir bijusi pozitīva. Tādēļ Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis neradīja kaitējumu, un šāda pozitīva stāvokļa galvenais iemesls bija Krievijas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam noteiktie antidempinga pasākumi.

| (214) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

4.6.   Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

| (215) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ilgtermiņa ekonomikas rādītāji pierāda, ka starp Krievijas izcelsmes importu un varbūtējo kaitējumu nav cēloņsakarības. |
| --- | --- |

(215)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ilgtermiņa ekonomikas rādītāji pierāda, ka starp Krievijas izcelsmes importu un varbūtējo kaitējumu nav cēloņsakarības.

| (216) | Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare nav būtiski cietusi. Līdz ar to nav pamata veikt cēloņsakarības analīzi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(216)

Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare nav būtiski cietusi. Līdz ar to nav pamata veikt cēloņsakarības analīzi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (217) | Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība apgalvoja, ka makrorādītāji liecina par to, ka Savienības tirgu raksturo oligopols. Kā norāda apvienība, pieprasījuma iesniedzēji patlaban kontrolē divas trešdaļas tirgus, savukārt Savienības ražošanas nozare faktiski kontrolē visu Savienības AN tirgu un Savienības tirgū var ielauzties tikai nebūtisks importa apjoms. |
| --- | --- |

(217)

Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība apgalvoja, ka makrorādītāji liecina par to, ka Savienības tirgu raksturo oligopols. Kā norāda apvienība, pieprasījuma iesniedzēji patlaban kontrolē divas trešdaļas tirgus, savukārt Savienības ražošanas nozare faktiski kontrolē visu Savienības AN tirgu un Savienības tirgū var ielauzties tikai nebūtisks importa apjoms.

| (218) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Konkurences ģenerāldirektorāts ir vairākkārt ticis aicināts izmeklēt pret konkurenci vērstu Savienības ražotāju rīcību. |
| --- | --- |

(218)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Konkurences ģenerāldirektorāts ir vairākkārt ticis aicināts izmeklēt pret konkurenci vērstu Savienības ražotāju rīcību.

| (219) | Lietotāju apvienības (55) vairākkārt iesniedza informāciju, kurā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare gūst labumu no divkāršas aizsardzības (muitas nodokļiem un antidempinga maksājumiem). Kā norāda apvienības, pašreizējie tirdzniecības ierobežojumi bija labvēlīgi eksportam par augstu cenu no kaimiņvalstīm, piemēram, Gruzijas un Turcijas, kurām netiek piemēroti muitas nodokļi un antidempinga maksājumi, bet kaitēja konkurentiem pasaulē, proti, Krievijai, ASV u. c. Tādēļ aktuālā maksājumu struktūra ir labvēlīga eksportam par augstu cenu un kaitē konkurentiem pasaulē. |
| --- | --- |

(219)

Lietotāju apvienības (55) vairākkārt iesniedza informāciju, kurā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare gūst labumu no divkāršas aizsardzības (muitas nodokļiem un antidempinga maksājumiem). Kā norāda apvienības, pašreizējie tirdzniecības ierobežojumi bija labvēlīgi eksportam par augstu cenu no kaimiņvalstīm, piemēram, Gruzijas un Turcijas, kurām netiek piemēroti muitas nodokļi un antidempinga maksājumi, bet kaitēja konkurentiem pasaulē, proti, Krievijai, ASV u. c. Tādēļ aktuālā maksājumu struktūra ir labvēlīga eksportam par augstu cenu un kaitē konkurentiem pasaulē.

55

| (220) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konkurence Savienības tirgū ir veselīga, jo Savienībā ir 23 ražotāji un nevienam no tiem tirgus daļa nepārsniedz 20 %. Savienības ražošanas nozare tirgū neieņem skaidru dominējošu stāvokli. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(220)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konkurence Savienības tirgū ir veselīga, jo Savienībā ir 23 ražotāji un nevienam no tiem tirgus daļa nepārsniedz 20 %. Savienības ražošanas nozare tirgū neieņem skaidru dominējošu stāvokli. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (221) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un lietotāju apvienības (56) apgalvoja, ka Savienības ražotāji izmantoja antidempinga pasākumus, lai saglabātu augstas cenas Savienībā, kuras aizsargā Savienības ražošanas nozari no konkurences ar Krievijas ražotājiem un tādējādi ļauj Savienības ražotājiem uzturēt Savienībā mākslīgi augstas amonija nitrāta cenas. Kā norāda ražotājs eksportētājs, amonija nitrāta cenas Savienībā ir bijušas ārkārtīgi augstas un kopumā augstākas nekā citos tirgos. |
| --- | --- |

(221)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un lietotāju apvienības (56) apgalvoja, ka Savienības ražotāji izmantoja antidempinga pasākumus, lai saglabātu augstas cenas Savienībā, kuras aizsargā Savienības ražošanas nozari no konkurences ar Krievijas ražotājiem un tādējādi ļauj Savienības ražotājiem uzturēt Savienībā mākslīgi augstas amonija nitrāta cenas. Kā norāda ražotājs eksportētājs, amonija nitrāta cenas Savienībā ir bijušas ārkārtīgi augstas un kopumā augstākas nekā citos tirgos.

56

| (222) | Saskaņā ar iepriekšējo izmeklēšanu un pašreizējās pārskatīšanas konstatējumiem amonija nitrāta cenas Savienībā seko galvenās izejvielas (gāzes) cenām, kas veido vairāk nekā 60 % no AN ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā gāzes cena Savienībā bija augstāka nekā daudzos citos tirgos. Turklāt AN cenu nosaka arī urīnvielas cenas, kas sarunās par cenām ir būtisks faktors. Urīnviela ir pasaulē plaši tirgota prece, kuras cenu nosaka piedāvājums un pieprasījums pasaulē. |
| --- | --- |

(222)

Saskaņā ar iepriekšējo izmeklēšanu un pašreizējās pārskatīšanas konstatējumiem amonija nitrāta cenas Savienībā seko galvenās izejvielas (gāzes) cenām, kas veido vairāk nekā 60 % no AN ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā gāzes cena Savienībā bija augstāka nekā daudzos citos tirgos. Turklāt AN cenu nosaka arī urīnvielas cenas, kas sarunās par cenām ir būtisks faktors. Urīnviela ir pasaulē plaši tirgota prece, kuras cenu nosaka piedāvājums un pieprasījums pasaulē.

| (223) | Turklāt, kā apstiprināts izmeklēšanā, Savienības ražotāju pārdošanas cenai un ražošanas izmaksām visā attiecīgajā periodā bija līdzīga tendence. Gāzes cenas un AN pārdošanas cenas tendences visā attiecīgajā periodā bija vienādas. Proti, PIP laikā publiski pieejamo gāzes cenu indekss (57) liecina par to pazemināšanos 2018. gada oktobrī; AN cenas liecina par samazinājumu 2019. gada martā. Dažu mēnešu ilgā starpība ir skaidrojama ar to, ka PIP sākumā AN cenām bija jāsedz ražošanas izmaksas (jo tās dažiem izlasē iekļautajiem ES ražotājiem bija zemākas par pašizmaksu, ko apliecina peļņas samazinājums 2018. gadā), bet pēc tam tās sekoja lejupējai tendencei. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(223)

Turklāt, kā apstiprināts izmeklēšanā, Savienības ražotāju pārdošanas cenai un ražošanas izmaksām visā attiecīgajā periodā bija līdzīga tendence. Gāzes cenas un AN pārdošanas cenas tendences visā attiecīgajā periodā bija vienādas. Proti, PIP laikā publiski pieejamo gāzes cenu indekss (57) liecina par to pazemināšanos 2018. gada oktobrī; AN cenas liecina par samazinājumu 2019. gada martā. Dažu mēnešu ilgā starpība ir skaidrojama ar to, ka PIP sākumā AN cenām bija jāsedz ražošanas izmaksas (jo tās dažiem izlasē iekļautajiem ES ražotājiem bija zemākas par pašizmaksu, ko apliecina peļņas samazinājums 2018. gadā), bet pēc tam tās sekoja lejupējai tendencei. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

57

| (224) | Lietotāju apvienības (58) iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir lielāka par 90 %. Tādēļ, kā norāda apvienības, importa apjoms, kam izdevās iekļūt Savienības tirgū, ir tik neliels, ka tas nespētu radīt nekādu nozīmīgu spiedienu uz konkurenci. Šā iemesla dēļ, kā tiek apgalvots, Savienības AN tirgus nebija pilnīgi konkurētspējīgs. |
| --- | --- |

(224)

Lietotāju apvienības (58) iesniegtajā informācijā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir lielāka par 90 %. Tādēļ, kā norāda apvienības, importa apjoms, kam izdevās iekļūt Savienības tirgū, ir tik neliels, ka tas nespētu radīt nekādu nozīmīgu spiedienu uz konkurenci. Šā iemesla dēļ, kā tiek apgalvots, Savienības AN tirgus nebija pilnīgi konkurētspējīgs.

58

| (225) | Savienības ražošanas nozares ieņemtā tirgus daļa bija rezultāts tās darbībai Savienības tirgū, kur nebija trešo valstu radītu negodīgas konkurences apstākļu. Importam nebija šķēršļu iekļūt un konkurēt ar Savienības ražošanas nozari. Turklāt Savienības ražotāju tirgus daļa nav rādītājs, kas ļautu secināt, ka ES tirgū ir nepietiekama konkurence, sevišķi ņemot vērā, ka šī tirgus daļa pieder vairāk nekā 20 ražotājiem un nevienam no tiem nav tirgus daļas, kas pārsniegtu 20 %. Pastāvošie antidempinga maksājumi nerada tirdzniecības ierobežojumu, bet nodrošina godīgu konkurenci starp Savienības un attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(225)

Savienības ražošanas nozares ieņemtā tirgus daļa bija rezultāts tās darbībai Savienības tirgū, kur nebija trešo valstu radītu negodīgas konkurences apstākļu. Importam nebija šķēršļu iekļūt un konkurēt ar Savienības ražošanas nozari. Turklāt Savienības ražotāju tirgus daļa nav rādītājs, kas ļautu secināt, ka ES tirgū ir nepietiekama konkurence, sevišķi ņemot vērā, ka šī tirgus daļa pieder vairāk nekā 20 ražotājiem un nevienam no tiem nav tirgus daļas, kas pārsniegtu 20 %. Pastāvošie antidempinga maksājumi nerada tirdzniecības ierobežojumu, bet nodrošina godīgu konkurenci starp Savienības un attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (226) | RFPA apgalvoja, ka antidempinga pasākumi ir negatīvi ietekmējuši starptautisko tirdzniecību, jo tie ļāva Savienības ražotājiem veikt kaitējošas eksporta darbības, izmantojot slēgto iekšzemes tirgu un rīkojoties netaisnīgi eksporta tirgos. Kā norāda asociācija, visvairāk palielinājās tas eksports, ko Savienības ražotāji veica uz tādām valstīm kā Indija, Serbija, Austrālija un Ukraina, kur cenas ir viszemākās. RFPA apgalvoja, ka tas tika veikts par cenām, kas bija būtiski mazākas nekā Savienības ražotāju piedāvātās cenas ES iekšzemes tirgū. Visbeidzot, eksporta apjoms uz minētajām trešām valstīm saglabājās ievērojami augstā līmenī vai pat turpināja pieaugt PIP laikā. |
| --- | --- |

(226)

RFPA apgalvoja, ka antidempinga pasākumi ir negatīvi ietekmējuši starptautisko tirdzniecību, jo tie ļāva Savienības ražotājiem veikt kaitējošas eksporta darbības, izmantojot slēgto iekšzemes tirgu un rīkojoties netaisnīgi eksporta tirgos. Kā norāda asociācija, visvairāk palielinājās tas eksports, ko Savienības ražotāji veica uz tādām valstīm kā Indija, Serbija, Austrālija un Ukraina, kur cenas ir viszemākās. RFPA apgalvoja, ka tas tika veikts par cenām, kas bija būtiski mazākas nekā Savienības ražotāju piedāvātās cenas ES iekšzemes tirgū. Visbeidzot, eksporta apjoms uz minētajām trešām valstīm saglabājās ievērojami augstā līmenī vai pat turpināja pieaugt PIP laikā.

RFPA

RFPA

| (227) | Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 6 % un veidoja aptuveni 30 % no to kopējā pārdošanas apjoma PIP. Svarīgākie eksporta tirgi bija Ķīna, Ukraina un Brazīlija. Balstoties uz Eurostat datiem, vidējās cenas eksportam uz šiem tirgiem un uz trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā Savienības tirgus cenas. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(227)

Komisija norādīja, ka Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 6 % un veidoja aptuveni 30 % no to kopējā pārdošanas apjoma PIP. Svarīgākie eksporta tirgi bija Ķīna, Ukraina un Brazīlija. Balstoties uz Eurostat datiem, vidējās cenas eksportam uz šiem tirgiem un uz trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā Savienības tirgus cenas. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

Eurostat

| (228) | Vairākas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji atspoguļo tās spēju konkurēt pasaules līmenī, neizmantojot antidempinga pasākumus. Šī uzvedība liecināja, ka kaitējums neradīsies, jo Savienības AN ražošanas nozare spēja konkurēt ar ikvienu citu tirgus dalībnieku, turklāt tik lielā mērā, ka tika nodarīts kaitējums mazāk konkurētspējīgiem ražotājiem citviet pasaulē. |
| --- | --- |

(228)

Vairākas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji atspoguļo tās spēju konkurēt pasaules līmenī, neizmantojot antidempinga pasākumus. Šī uzvedība liecināja, ka kaitējums neradīsies, jo Savienības AN ražošanas nozare spēja konkurēt ar ikvienu citu tirgus dalībnieku, turklāt tik lielā mērā, ka tika nodarīts kaitējums mazāk konkurētspējīgiem ražotājiem citviet pasaulē.

| (229) | Tas, ka Krievijas ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare var konkurēt citu trešo valstu tirgos, kuriem piemīt atšķirīgas tirgus īpašības, neliecina, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, netiktu nodarīts kaitējums, jo īpaši ņemot vērā, ka 169. apsvērumā tika secināts, ka Krievijas AN ražotāji eksportētu uz Savienību lielu daudzumu AN par dempinga cenām. Turklāt Savienības ražošanas nozares eksports PIP veidoja aptuveni 30 % no tās izlaides apjoma. Ņemot vērā, ka AN nozare ir kapitālietilpīga un pastāvīgās izmaksas ir lielas, darboties ar 30 % no ražošanas apjoma nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(229)

Tas, ka Krievijas ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare var konkurēt citu trešo valstu tirgos, kuriem piemīt atšķirīgas tirgus īpašības, neliecina, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, netiktu nodarīts kaitējums, jo īpaši ņemot vērā, ka 169. apsvērumā tika secināts, ka Krievijas AN ražotāji eksportētu uz Savienību lielu daudzumu AN par dempinga cenām. Turklāt Savienības ražošanas nozares eksports PIP veidoja aptuveni 30 % no tās izlaides apjoma. Ņemot vērā, ka AN nozare ir kapitālietilpīga un pastāvīgās izmaksas ir lielas, darboties ar 30 % no ražošanas apjoma nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (230) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražotāji saņēma valdības sniegtu valsts atbalstu, lai palīdzētu tiem pārvarēt, piemēram, augošās vides aizsardzības izmaksas. |
| --- | --- |

(230)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražotāji saņēma valdības sniegtu valsts atbalstu, lai palīdzētu tiem pārvarēt, piemēram, augošās vides aizsardzības izmaksas.

| (231) | Komisija norādīja, ka jebkurš atbalsts, ja izlasē iekļautie un pārbaudītie Savienības ražotāji tādu bija saņēmuši, tika ņemts vērā un tā rezultāts iekļauts neto izmaksās, kas ir izklāstītas 199. apsvēruma izmaksu tabulā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(231)

Komisija norādīja, ka jebkurš atbalsts, ja izlasē iekļautie un pārbaudītie Savienības ražotāji tādu bija saņēmuši, tika ņemts vērā un tā rezultāts iekļauts neto izmaksās, kas ir izklāstītas 199. apsvēruma izmaksu tabulā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (232) | Lietotāju apvienības (59) apgalvoja, ka importam piemēro ne vien muitas nodokļus, bet arī pēcmuitošanas izmaksas un citas izmaksas, kas ir saistītas ar preču tālākpārdošanu izplatītājiem un kas ne vienmēr rodas Savienības ražošanas nozarei, taču ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

(232)

Lietotāju apvienības (59) apgalvoja, ka importam piemēro ne vien muitas nodokļus, bet arī pēcmuitošanas izmaksas un citas izmaksas, kas ir saistītas ar preču tālākpārdošanu izplatītājiem un kas ne vienmēr rodas Savienības ražošanas nozarei, taču ir jāņem vērā.

59

| (233) | Komisija apstiprināja, ka importa un Savienības ražošanas nozares cenu salīdzinājums tiek veikts vienā un tajā pašā līmenī, kā paskaidrots 179. apsvērumā. |
| --- | --- |

(233)

Komisija apstiprināja, ka importa un Savienības ražošanas nozares cenu salīdzinājums tiek veikts vienā un tajā pašā līmenī, kā paskaidrots 179. apsvērumā.

| (234) | Lietotāju apvienības (60) apgalvoja, ka Savienībā AN tiek tirgots ar ievērojamu “tirgus piemaksu”, salīdzinot ar tā cenām pasaulē. Šo “tirgus piemaksu” tieši radot parasto muitas nodokļu un antidempinga maksājumu piemērošana amonija nitrātam. Tā ir augstāka par muitas nodokļu un antidempinga maksājumu vidējo svērto nominālvērtību, jo, kā tiek apgalvots, maksājumi ietver nominālvērtību un papildu ietekmi “uz importa struktūru un patēriņu iekšzemē, ietekmējot eksportētājvalstis ar visaugstāko eksporta konkurētspēju”. Lietotāji uz antidempinga maksājumiem un parastajiem muitas nodokļiem attiecināja attiecīgi 73 % un 27 % no “tirgus piemaksas”. |
| --- | --- |

(234)

Lietotāju apvienības (60) apgalvoja, ka Savienībā AN tiek tirgots ar ievērojamu “tirgus piemaksu”, salīdzinot ar tā cenām pasaulē. Šo “tirgus piemaksu” tieši radot parasto muitas nodokļu un antidempinga maksājumu piemērošana amonija nitrātam. Tā ir augstāka par muitas nodokļu un antidempinga maksājumu vidējo svērto nominālvērtību, jo, kā tiek apgalvots, maksājumi ietver nominālvērtību un papildu ietekmi “uz importa struktūru un patēriņu iekšzemē, ietekmējot eksportētājvalstis ar visaugstāko eksporta konkurētspēju”. Lietotāji uz antidempinga maksājumiem un parastajiem muitas nodokļiem attiecināja attiecīgi 73 % un 27 % no “tirgus piemaksas”.

60

| (235) | Komisija norādīja, ka tā dēvētās “tirgus piemaksas”, kas tiek skaidrota ar antidempinga maksājumiem, aprēķini ir kļūdaini. Krievijas izcelsmes importam piemērojamais antidempinga maksājums tika noteikts kaitējuma novēršanas līmenī, kura aprēķinos tiek ņemti vērā piemērojamie muitas nodokļi. Tādēļ lauksaimnieku apvienības iesniegtajos aprēķinos ir divreiz pieskaitīts muitas nodoklis, kuru tā pēc tam attiecina uz “tirgus aizsardzību no antidempinga maksājuma”. Turklāt kaitējuma novēršanas līmenis, kas nosaka spēkā esošos maksājumus, nav “tirgus piemaksa”, kā apgalvoja lietotāju apvienība. Kaitējuma novēršanas līmeni nosaka, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā nozarē var pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(235)

Komisija norādīja, ka tā dēvētās “tirgus piemaksas”, kas tiek skaidrota ar antidempinga maksājumiem, aprēķini ir kļūdaini. Krievijas izcelsmes importam piemērojamais antidempinga maksājums tika noteikts kaitējuma novēršanas līmenī, kura aprēķinos tiek ņemti vērā piemērojamie muitas nodokļi. Tādēļ lauksaimnieku apvienības iesniegtajos aprēķinos ir divreiz pieskaitīts muitas nodoklis, kuru tā pēc tam attiecina uz “tirgus aizsardzību no antidempinga maksājuma”. Turklāt kaitējuma novēršanas līmenis, kas nosaka spēkā esošos maksājumus, nav “tirgus piemaksa”, kā apgalvoja lietotāju apvienība. Kaitējuma novēršanas līmeni nosaka, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā nozarē var pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (236) | Lietotāju apvienības (61) apgalvoja arī, ka Savienības AN ražotāji varēja noteikt mākslīgi augstas cenas, lai sasniegtu ievērojamu peļņas līmeni. Turpretī Eiropas Komisija ir konstatējusi, ka Savienības AN ražošanas nozarei parastos tirgus apstākļos būtu jāsasniedz 8 % mērķa peļņa. |
| --- | --- |

(236)

Lietotāju apvienības (61) apgalvoja arī, ka Savienības AN ražotāji varēja noteikt mākslīgi augstas cenas, lai sasniegtu ievērojamu peļņas līmeni. Turpretī Eiropas Komisija ir konstatējusi, ka Savienības AN ražošanas nozarei parastos tirgus apstākļos būtu jāsasniedz 8 % mērķa peļņa.

61

| (237) | Komisija norādīja, ka mērķa peļņa, kas tika izmantota, lai noteiktu mērķa cenu kaitējuma līmeņa aprēķināšanai, tika atzīta par attiecīgu minimālo peļņu, kas tika noteikta pēdējā starpposma pārskatīšanā (62) un kuru Savienības ražošanas nozare būtu varējusi cerēt gūt, ja nepastāvētu kaitējumu nodarošs dempings. Esošo pasākumu efektivitāti un Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju apliecina attiecīgās ražošanas nozares spēja panākt vēl lielāku peļņas normu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(237)

Komisija norādīja, ka mērķa peļņa, kas tika izmantota, lai noteiktu mērķa cenu kaitējuma līmeņa aprēķināšanai, tika atzīta par attiecīgu minimālo peļņu, kas tika noteikta pēdējā starpposma pārskatīšanā (62) un kuru Savienības ražošanas nozare būtu varējusi cerēt gūt, ja nepastāvētu kaitējumu nodarošs dempings. Esošo pasākumu efektivitāti un Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju apliecina attiecīgās ražošanas nozares spēja panākt vēl lielāku peļņas normu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

62

| (238) | Lietotāju apvienības (63) apgalvoja, ka augstās AN cenas ietekmē arī kalcija amonija nitrāta (“KAN”) cenas un ka līdzīga “tirgus piemaksa” tika lēsta arī attiecībā uz KAN (Īrijas lauksaimnieki izmanto KAN, jo Īrijā AN ir aizliegts). |
| --- | --- |

(238)

Lietotāju apvienības (63) apgalvoja, ka augstās AN cenas ietekmē arī kalcija amonija nitrāta (“KAN”) cenas un ka līdzīga “tirgus piemaksa” tika lēsta arī attiecībā uz KAN (Īrijas lauksaimnieki izmanto KAN, jo Īrijā AN ir aizliegts).

63

| (239) | Pirmkārt, KAN neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā. Otrkārt, esošie pasākumi neliedz Krievijas (vai citu trešo valstu) uzņēmumiem ražot un eksportēt KAN uz Savienības tirgu (uz šo ražojumu neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas maksājumi). kā tiek apgalvots, tā cena Savienības tirgū pat varētu būt pievilcīga. Treškārt, ir tikai loģiski, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas, kuru galvenā izejviela ir gāze, ir savstarpēji saistītas un tādējādi AN un KAN cenu tendences varētu būt vienādas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(239)

Pirmkārt, KAN neietilpst šīs izmeklēšanas tvērumā. Otrkārt, esošie pasākumi neliedz Krievijas (vai citu trešo valstu) uzņēmumiem ražot un eksportēt KAN uz Savienības tirgu (uz šo ražojumu neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas maksājumi). kā tiek apgalvots, tā cena Savienības tirgū pat varētu būt pievilcīga. Treškārt, ir tikai loģiski, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas, kuru galvenā izejviela ir gāze, ir savstarpēji saistītas un tādējādi AN un KAN cenu tendences varētu būt vienādas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (240) | Lietotāju apvienības (64) pēc informācijas izpaušanas atkārtoti uzsvēra apgalvojumu par pārmērīgi aizsargāto mēslošanas līdzekļu ražotāju konkurenci traucējošo rīcību un tirdzniecības izkropļojumiem, ko rada augsti šķēršļi ienākšanai Savienības mēslošanas līdzekļu tirgū (norādot, ka šie tirdzniecības šķēršļi (muitas un antidempinga maksājumi) bremzēja konkurenci, ļaujot Savienības ražotājiem kolektīvi noteikt pārmērīgi augstas cenas), taču neiesniedza pierādījumus, kas to apliecinātu. Turklāt 244. apsvērumā ir iztirzātas, kā tiek apgalvots, pārmērīgās Savienības cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(240)

Lietotāju apvienības (64) pēc informācijas izpaušanas atkārtoti uzsvēra apgalvojumu par pārmērīgi aizsargāto mēslošanas līdzekļu ražotāju konkurenci traucējošo rīcību un tirdzniecības izkropļojumiem, ko rada augsti šķēršļi ienākšanai Savienības mēslošanas līdzekļu tirgū (norādot, ka šie tirdzniecības šķēršļi (muitas un antidempinga maksājumi) bremzēja konkurenci, ļaujot Savienības ražotājiem kolektīvi noteikt pārmērīgi augstas cenas), taču neiesniedza pierādījumus, kas to apliecinātu. Turklāt 244. apsvērumā ir iztirzātas, kā tiek apgalvots, pārmērīgās Savienības cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

64

| (241) | Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka Komisija neveica visaptverošu, nākotnē vērstu (proti, pēc PIP) izvērtējumu, tajā ņemot vērā gāzes cenu kritumu (65) un paralēlo AN cenas pieaugumu (balstoties uz pašu tirgus informāciju (66)) Savienībā. |
| --- | --- |

(241)

Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka Komisija neveica visaptverošu, nākotnē vērstu (proti, pēc PIP) izvērtējumu, tajā ņemot vērā gāzes cenu kritumu (65) un paralēlo AN cenas pieaugumu (balstoties uz pašu tirgus informāciju (66)) Savienībā.

65

66

| (242) | Kā norāda Pasaules Banka (67), dabasgāzes cenas Eiropā 2019. gadā patiešām sāka samazināties, 2021. gadā tās sāks paaugstināties un 2023. gadā sasniegs 2016. gada līmeni (attiecīgā perioda sākumā). Atbilstīgi izmeklēšanas konstatējumiem, kas sīkāk izklāstīti 223. apsvērumā, AN pārdošanas cena attiecīgajā periodā sekoja dabasgāzes cenu tendencēm Savienībā. Tādēļ nav iemesla paredzēt, ka nākotnē šīs tendences sāks atšķirties. Netika iesniegti nekādi papildu pierādījumi par AN cenu izmaiņām attiecībā pret dabasgāzes cenām Savienībā, kas ļautu apšaubīt to savstarpējo saikni. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(242)

Kā norāda Pasaules Banka (67), dabasgāzes cenas Eiropā 2019. gadā patiešām sāka samazināties, 2021. gadā tās sāks paaugstināties un 2023. gadā sasniegs 2016. gada līmeni (attiecīgā perioda sākumā). Atbilstīgi izmeklēšanas konstatējumiem, kas sīkāk izklāstīti 223. apsvērumā, AN pārdošanas cena attiecīgajā periodā sekoja dabasgāzes cenu tendencēm Savienībā. Tādēļ nav iemesla paredzēt, ka nākotnē šīs tendences sāks atšķirties. Netika iesniegti nekādi papildu pierādījumi par AN cenu izmaiņām attiecībā pret dabasgāzes cenām Savienībā, kas ļautu apšaubīt to savstarpējo saikni. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

67

| (243) | Šīs pašas lietotāju apvienības arī apgalvoja, ka Komisija, par spīti visiem pieejamajiem faktiem (68), noliedza, ka Savienībā, salīdzinot ar pārējiem reģioniem, pastāvētu būtiska AN “tirgus piemaksa”. |
| --- | --- |

(243)

Šīs pašas lietotāju apvienības arī apgalvoja, ka Komisija, par spīti visiem pieejamajiem faktiem (68), noliedza, ka Savienībā, salīdzinot ar pārējiem reģioniem, pastāvētu būtiska AN “tirgus piemaksa”.

68

| (244) | Pirmkārt, tā dēvēto “tirgus piemaksu”, ko ir aprēķinājušas lietotāju apvienības, veidoja attiecīgajā periodā pastāvošā AN tūlītējo cenu (proti, noslēgto pārdošanas darījumu, oferšu, piedāvājumu) starpība Francijā un Melnās jūras reģionā (69). Tādēļ, salīdzinot tās ar faktiskajām AN cenām izlasē iekļauto Savienības ražotāju (70) noslēgtajos un pārbaudītajos pārdošanas darījumos, tās nevarēja uzskatīt par pārliecinošām, kā minēts 199. apsvērumā. Otrkārt, šīs izmeklēšanas periodā visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem faktiskās AN cenas Savienībā bija zemākas nekā AN tūlītējās cenas Melnās jūras reģionā (71) (ko apvienības bija iesniegušas 2019. gada novembrī (72)). Abi cenu kopumi ir izklāstīti zemāk.

  12. tabula


  AN tūlītējās cenas Melnās jūras reģionā, salīdzinot ar Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu Savienībā | 2016 | 2017 | 2018 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AN vairumtirdzniecība, FCA piegādes līmenis Melnās jūras reģionā, ES osta (EUR/tonna) | [192–197] | [212–217] | [200–205] | [210–215] |
| Savienības ražotāju vidējā pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna) | 191 | 199 | 204 | 219 |
| Avots: AGBP un IFA5.11.2019. iesniegtā informācija un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(244)

Pirmkārt, tā dēvēto “tirgus piemaksu”, ko ir aprēķinājušas lietotāju apvienības, veidoja attiecīgajā periodā pastāvošā AN tūlītējo cenu (proti, noslēgto pārdošanas darījumu, oferšu, piedāvājumu) starpība Francijā un Melnās jūras reģionā (69). Tādēļ, salīdzinot tās ar faktiskajām AN cenām izlasē iekļauto Savienības ražotāju (70) noslēgtajos un pārbaudītajos pārdošanas darījumos, tās nevarēja uzskatīt par pārliecinošām, kā minēts 199. apsvērumā. Otrkārt, šīs izmeklēšanas periodā visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem faktiskās AN cenas Savienībā bija zemākas nekā AN tūlītējās cenas Melnās jūras reģionā (71) (ko apvienības bija iesniegušas 2019. gada novembrī (72)). Abi cenu kopumi ir izklāstīti zemāk.

69

70

71

72

12. tabula

12. tabula

AN tūlītējās cenas Melnās jūras reģionā, salīdzinot ar Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu Savienībā

AN tūlītējās cenas Melnās jūras reģionā, salīdzinot ar Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu Savienībā

2016

2017

2018

IP

AN vairumtirdzniecība, FCA piegādes līmenis Melnās jūras reģionā, ES osta (EUR/tonna)

[192–197]

[212–217]

[200–205]

[210–215]

Savienības ražotāju vidējā pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna)

191

199

204

219

Avots: AGBP un IFA5.11.2019. iesniegtā informācija un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

IFA

| (245) | Kā liecina lauksaimnieku apvienības iesniegtie dati un pārbaudītie Savienības ražošanas nozares pārdošanas rādītāji, 2016. un 2017. gadā cenas Savienībā faktiski bija zemākas nekā lauksaimnieku apvienības iesniegtās pasaules cenas. 2018. gadā tās bija līdzīgā līmenī, bet pēc tam PIP Savienības cenas bija tikai mazliet augstākas (par mazāk nekā 9 EUR par tonnu vai nepilniem 4 %). Tādēļ trijos no četriem attiecīgajiem periodiem cenas Savienībā bija vai nu zemākas, vai vienādas par tām, ko lauksaimnieki uzskata par pasaules cenām. Vienīgais pieaugums līdz līmenim, kas ir mazāk nekā 4 % virs cenas, kas PIP būtu uzskatāma par “pasaules cenu”, nebija ne paliekošs, ne būtisks. Tādēļ apgalvotā piemaksas pastāvēšana Savienības tirgū nebija pamatota ar lauksaimnieku apvienības iesniegtajiem pierādījumiem, salīdzinot tos ar izmeklēšanas gaitā pārbaudītajiem datiem. Treškārt, Melnās jūras reģiona tūlītējā cena PIP, ko apvienības atkārtoti iesniedza savās piezīmēs par informācijas izpaušanu (73), salīdzinot ar 2019. gada novembrī iesniegto cenu (74), bija samazinājusies (no sākotnēji norādītajiem [210–215] EUR par tonnu līdz 178 EUR par tonnu). Šī atšķirība netika nekādi izskaidrota. Visbeidzot, Melnās jūras reģiona tūlītējā AN cena galvenokārt bija Krievijas un Gruzijas AN eksportētāju cena un atspoguļoja vienīgi šī reģiona cenas. Tādējādi to nevarēja uzskatīt par pasaules cenu. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(245)

Kā liecina lauksaimnieku apvienības iesniegtie dati un pārbaudītie Savienības ražošanas nozares pārdošanas rādītāji, 2016. un 2017. gadā cenas Savienībā faktiski bija zemākas nekā lauksaimnieku apvienības iesniegtās pasaules cenas. 2018. gadā tās bija līdzīgā līmenī, bet pēc tam PIP Savienības cenas bija tikai mazliet augstākas (par mazāk nekā 9 EUR par tonnu vai nepilniem 4 %). Tādēļ trijos no četriem attiecīgajiem periodiem cenas Savienībā bija vai nu zemākas, vai vienādas par tām, ko lauksaimnieki uzskata par pasaules cenām. Vienīgais pieaugums līdz līmenim, kas ir mazāk nekā 4 % virs cenas, kas PIP būtu uzskatāma par “pasaules cenu”, nebija ne paliekošs, ne būtisks. Tādēļ apgalvotā piemaksas pastāvēšana Savienības tirgū nebija pamatota ar lauksaimnieku apvienības iesniegtajiem pierādījumiem, salīdzinot tos ar izmeklēšanas gaitā pārbaudītajiem datiem. Treškārt, Melnās jūras reģiona tūlītējā cena PIP, ko apvienības atkārtoti iesniedza savās piezīmēs par informācijas izpaušanu (73), salīdzinot ar 2019. gada novembrī iesniegto cenu (74), bija samazinājusies (no sākotnēji norādītajiem [210–215] EUR par tonnu līdz 178 EUR par tonnu). Šī atšķirība netika nekādi izskaidrota. Visbeidzot, Melnās jūras reģiona tūlītējā AN cena galvenokārt bija Krievijas un Gruzijas AN eksportētāju cena un atspoguļoja vienīgi šī reģiona cenas. Tādējādi to nevarēja uzskatīt par pasaules cenu. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts.

73

74

| (246) | Pēc informācijas izpaušanas Krievijas Federācijas Pastāvīgā pārstāvniecība iesniedza piezīmes, ka Savienības ražošanas nozare atradās stabilā un finansiāli drošā situācijā. Tā guva labumu no gāzes cenu pazemināšanās. Dažiem rādītājiem, piemēram, nodarbinātībai, pārdošanas cenai par vienību, vidējām darbaspēka izmaksām un ieguldījumiem bija tendence vienmērīgi pieaugt. |
| --- | --- |

(246)

Pēc informācijas izpaušanas Krievijas Federācijas Pastāvīgā pārstāvniecība iesniedza piezīmes, ka Savienības ražošanas nozare atradās stabilā un finansiāli drošā situācijā. Tā guva labumu no gāzes cenu pazemināšanās. Dažiem rādītājiem, piemēram, nodarbinātībai, pārdošanas cenai par vienību, vidējām darbaspēka izmaksām un ieguldījumiem bija tendence vienmērīgi pieaugt.

| (247) | Ir jāatgādina, ka attiecīgajā periodā izmeklēšanas konstatējumi patiešām bija šādi. Savienības ražošanas nozares iespējamā situācija, ja pasākumi zaudētu spēku, 298.–303. apsvērumā tika analizēta atsevišķi no kaitējuma. |
| --- | --- |

(247)

Ir jāatgādina, ka attiecīgajā periodā izmeklēšanas konstatējumi patiešām bija šādi. Savienības ražošanas nozares iespējamā situācija, ja pasākumi zaudētu spēku, 298.–303. apsvērumā tika analizēta atsevišķi no kaitējuma.

| (248) | Šī pati ieinteresētā persona, nesniedzot nekādus pierādījumus, atkārtoti uzsvēra, ka AN ražotāji dominē Savienības tirgū un būtībā ir vienīgie piegādātāji, kas savukārt kaitē galalietotājiem un Savienības lauksaimniecības nozarei. Savienībā noteiktie pasākumi attiecībā uz AN radīja konkurences izkropļojumus, AN cenu celšanos Savienībā, kā arī Savienības un pasaules cenu nesakritību. |
| --- | --- |

(248)

Šī pati ieinteresētā persona, nesniedzot nekādus pierādījumus, atkārtoti uzsvēra, ka AN ražotāji dominē Savienības tirgū un būtībā ir vienīgie piegādātāji, kas savukārt kaitē galalietotājiem un Savienības lauksaimniecības nozarei. Savienībā noteiktie pasākumi attiecībā uz AN radīja konkurences izkropļojumus, AN cenu celšanos Savienībā, kā arī Savienības un pasaules cenu nesakritību.

| (249) | Tā kā nebija citu pierādījumu un, ņemot vērā, ka uz līdzīgiem apgalvojumiem par Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un AN cenām Savienībā attiecīgajā periodā bija atbildēts 222., 223. un 225. apsvērumā, šīs personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(249)

Tā kā nebija citu pierādījumu un, ņemot vērā, ka uz līdzīgiem apgalvojumiem par Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un AN cenām Savienībā attiecīgajā periodā bija atbildēts 222., 223. un 225. apsvērumā, šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

| (250) | Vairākas ieinteresētās personas (75) apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares analīze bija balstīta ar acīmredzamu vērtējuma kļūdu, jo Komisija savos konstatējumos bija nepārprotami izslēgusi “stabilizēto” AN. Proti, ne mikroekonomikas, ne makroekonomikas rādītājos nebija iekļauti dati par “stabilizēto” AN. Tās arī apgalvoja, ka, balstoties uz to iesniegto tirgus informācijas datubāzi, ja būtu ticis iekļauts “stabilizētais AN”, AN patēriņš Savienībā būtu bijis ievērojami lielāks, nekā norādīts 172. apsvērumā. |
| --- | --- |

(250)

Vairākas ieinteresētās personas (75) apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares analīze bija balstīta ar acīmredzamu vērtējuma kļūdu, jo Komisija savos konstatējumos bija nepārprotami izslēgusi “stabilizēto” AN. Proti, ne mikroekonomikas, ne makroekonomikas rādītājos nebija iekļauti dati par “stabilizēto” AN. Tās arī apgalvoja, ka, balstoties uz to iesniegto tirgus informācijas datubāzi, ja būtu ticis iekļauts “stabilizētais AN”, AN patēriņš Savienībā būtu bijis ievērojami lielāks, nekā norādīts 172. apsvērumā.

75

| (251) | Kā norādīts 4.5.2. iedaļā, makroekonomiskie rādītāji un citi minētie avoti tika iegūti no Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem, balstoties uz Fertilizers Europe apsekojumiem, kuros bija iekļauts viss pārskatāmā ražojuma tvērums, kā aprakstīts 54. apsvērumā. Jo īpaši, kas attiecas uz “stabilizēto” AN, šajos apsekojumos tika iegūti dati par AN ar fosfora un/vai kālija barības vielām. |
| --- | --- |

(251)

Kā norādīts 4.5.2. iedaļā, makroekonomiskie rādītāji un citi minētie avoti tika iegūti no Savienības ražošanas nozares iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem, balstoties uz Fertilizers Europe apsekojumiem, kuros bija iekļauts viss pārskatāmā ražojuma tvērums, kā aprakstīts 54. apsvērumā. Jo īpaši, kas attiecas uz “stabilizēto” AN, šajos apsekojumos tika iegūti dati par AN ar fosfora un/vai kālija barības vielām.

Fertilizers Europe

| (252) | Kas attiecas uz Savienības patēriņu, tad pārbaudītais izlasē iekļauto un neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms apstiprināja, ka abas datu kopas ietvēra visu pārskatāmā ražojuma tvērumu, kā aprakstīts 54. apsvērumā. Jo īpaši, kas attiecas uz “stabilizēto” AN, no Fertilizers Europe apsekojumiem un Savienības ražotāju anketām tika iegūti dati par AN ar fosfora un/vai kālija barības vielām. Turklāt, pieskaitot no minēto ieinteresēto personu (76) iesniegtās tirgus informācijas datubāzes iegūtos Savienības ražotāju AN, NK (AN ar kālija barības vielām) un NP (AN ar fosfora barības vielām) (77) pārdošanas apjomus Savienībā, pārdošanas apjoms kopumā atbilda 193. apsvērumā norādītajam Savienības ražotāju kopējam pārdošanas apjomam. |
| --- | --- |

(252)

Kas attiecas uz Savienības patēriņu, tad pārbaudītais izlasē iekļauto un neiekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms apstiprināja, ka abas datu kopas ietvēra visu pārskatāmā ražojuma tvērumu, kā aprakstīts 54. apsvērumā. Jo īpaši, kas attiecas uz “stabilizēto” AN, no Fertilizers Europe apsekojumiem un Savienības ražotāju anketām tika iegūti dati par AN ar fosfora un/vai kālija barības vielām. Turklāt, pieskaitot no minēto ieinteresēto personu (76) iesniegtās tirgus informācijas datubāzes iegūtos Savienības ražotāju AN, NK (AN ar kālija barības vielām) un NP (AN ar fosfora barības vielām) (77) pārdošanas apjomus Savienībā, pārdošanas apjoms kopumā atbilda 193. apsvērumā norādītajam Savienības ražotāju kopējam pārdošanas apjomam.

Fertilizers Europe

76

77

| (253) | Arī Krievijas un visu pārējo trešo valstu izcelsmes importa statistika bija balstīta uz Taric kodu līmeni, tādējādi tā ietvēra visus 54. apsvērumā norādītos kodus. Līdz ar to ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares un Savienības patēriņa analīze pilnībā aptver 54. apsvērumā definēto pārskatāmā ražojuma tvērumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(253)

Arī Krievijas un visu pārējo trešo valstu izcelsmes importa statistika bija balstīta uz Taric kodu līmeni, tādējādi tā ietvēra visus 54. apsvērumā norādītos kodus. Līdz ar to ir apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares un Savienības patēriņa analīze pilnībā aptver 54. apsvērumā definēto pārskatāmā ražojuma tvērumu. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Taric

| (254) | Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Proti, izlasē netika atspoguļotas visas Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas kopumā, jo diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem (AB Achema un Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.), kā tiek apgalvots, radās mākslīgi lielas dabasgāzes izmaksas. Tās arī apgalvoja, ka izmeklēšanā nav konstatēts nekas tāds, kas norādītu, vai šo abu Savienības ražotāju maksātās cenas par gāzi bija reprezentatīvas attiecībā uz gāzes tirgus cenām Savienībā un kā šis apstāklis tika izmeklēts. |
| --- | --- |

(254)

Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Proti, izlasē netika atspoguļotas visas Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas kopumā, jo diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem (AB Achema un Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.), kā tiek apgalvots, radās mākslīgi lielas dabasgāzes izmaksas. Tās arī apgalvoja, ka izmeklēšanā nav konstatēts nekas tāds, kas norādītu, vai šo abu Savienības ražotāju maksātās cenas par gāzi bija reprezentatīvas attiecībā uz gāzes tirgus cenām Savienībā un kā šis apstāklis tika izmeklēts.

AB Achema

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.

| (255) | Izlasē ietilpst trīs Savienības ražotāji Lietuvā, Polijā un Francijā, un tā saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu reprezentē stāvokli Savienības ražošanas nozarē kopumā. Šajā sakarā ir jāprecizē, ka parastā pārbaudes prakse ietver pārliecināšanos, vai atbildē uz anketas jautājumiem minētās izejvielu cenas ir noteiktas atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam (proti, vai ražošanas izmaksās reģistrētās izejvielas atbilst to brīvā tirgus vērtībai). Tādēļ divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju norādītās izejvielu izmaksas tika salīdzinātas ar publiski pieejamo informāciju (78) un visā attiecīgajā periodā atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā. Lai gan gāzes cenas un citas gāzes iegūšanas izmaksas dažādās dalībvalstīs var atšķirties, Komisijas konstatējumi bija balstīti uz trīs Savienības ražotāju reprezentatīvu izlasi. Ņemot vērā, ka Polijā un Lietuvā AN tiek ražots nozīmīgā apmērā (31 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma un 43 % no Savienības AN ražotāju, kas sadarbojās, ražošanas apjoma PIP), Komisija pareizi secināja, ka konstatējums, kurā bija ietverti divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kuri ieguva gāzi, sniegtie dati, bija reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(255)

Izlasē ietilpst trīs Savienības ražotāji Lietuvā, Polijā un Francijā, un tā saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu reprezentē stāvokli Savienības ražošanas nozarē kopumā. Šajā sakarā ir jāprecizē, ka parastā pārbaudes prakse ietver pārliecināšanos, vai atbildē uz anketas jautājumiem minētās izejvielu cenas ir noteiktas atbilstoši nesaistītu pušu darījuma principam (proti, vai ražošanas izmaksās reģistrētās izejvielas atbilst to brīvā tirgus vērtībai). Tādēļ divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju norādītās izejvielu izmaksas tika salīdzinātas ar publiski pieejamo informāciju (78) un visā attiecīgajā periodā atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā. Lai gan gāzes cenas un citas gāzes iegūšanas izmaksas dažādās dalībvalstīs var atšķirties, Komisijas konstatējumi bija balstīti uz trīs Savienības ražotāju reprezentatīvu izlasi. Ņemot vērā, ka Polijā un Lietuvā AN tiek ražots nozīmīgā apmērā (31 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma un 43 % no Savienības AN ražotāju, kas sadarbojās, ražošanas apjoma PIP), Komisija pareizi secināja, ka konstatējums, kurā bija ietverti divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kuri ieguva gāzi, sniegtie dati, bija reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

78

| (256) | Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka 200. apsvērumā kā Savienības ražošanas nozares izmaksu pieauguma iemesls ir minēts izejvielas, proti, dabasgāzes, cenas pieaugums. Tomēr Komisijai būtu bijis jāizpauž dati, kas pamato šo apgalvojumu, proti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju dabasgāzes iepirkuma cenas. Tās apgalvoja, ka publiski pieejamās dabasgāzes cenas Savienībā nenovērš bažas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju dabasgāzes iepirkuma cenu. Tās piebilda, ka Komisijai būtu bijis arī jāpārliecinās, cik lielā mērā 200. apsvēruma konstatējumi ir attiecināmi uz Yara France, kas neiepērk gāzi AN ražošanai, un ka (šī paša apsvēruma) apgalvojums, ka gāze ir vissvarīgākā amonija nitrāta ražošanas izejviela, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām, nav saistīts ar visiem trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(256)

Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka 200. apsvērumā kā Savienības ražošanas nozares izmaksu pieauguma iemesls ir minēts izejvielas, proti, dabasgāzes, cenas pieaugums. Tomēr Komisijai būtu bijis jāizpauž dati, kas pamato šo apgalvojumu, proti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju dabasgāzes iepirkuma cenas. Tās apgalvoja, ka publiski pieejamās dabasgāzes cenas Savienībā nenovērš bažas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju dabasgāzes iepirkuma cenu. Tās piebilda, ka Komisijai būtu bijis arī jāpārliecinās, cik lielā mērā 200. apsvēruma konstatējumi ir attiecināmi uz Yara France, kas neiepērk gāzi AN ražošanai, un ka (šī paša apsvēruma) apgalvojums, ka gāze ir vissvarīgākā amonija nitrāta ražošanas izejviela, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām, nav saistīts ar visiem trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

Yara France

| (257) | Komisija apstiprina, ka 200. apsvērumā minētās ražošanas izmaksas par tonnu ir visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās ražošanas izmaksas par tonnu. Tas, ka divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir vertikāli integrēti un AN ražošanas starpposma izejvielas, piemēram, amoniju, ražo uz vietas, turpretī trešais izlasē iekļautais Savienības ražotājs to iepērk, nav pretrunā ar apgalvojumu, ka dabasgāze ir nozīmīgākā amonija nitrāta ražošanas izejviela, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām. Proti, amonija nitrāta ražošanas izmaksas ietekmē vai nu dabasgāzes izmaksas tieši (vertikāli integrētiem ražotājiem), vai amonija izmaksas, kas ir no dabasgāzes iegūta starpposma izejviela un kura cenu arī nosaka dabasgāzes cenas. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju norādītās izejvielu izmaksas, ko tie bija minējuši atbildēs uz anketas jautājumiem, tika salīdzinātas ar publiski pieejamo informāciju (79) un visā attiecīgajā periodā atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā. Šie apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(257)

Komisija apstiprina, ka 200. apsvērumā minētās ražošanas izmaksas par tonnu ir visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās ražošanas izmaksas par tonnu. Tas, ka divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir vertikāli integrēti un AN ražošanas starpposma izejvielas, piemēram, amoniju, ražo uz vietas, turpretī trešais izlasē iekļautais Savienības ražotājs to iepērk, nav pretrunā ar apgalvojumu, ka dabasgāze ir nozīmīgākā amonija nitrāta ražošanas izejviela, kas veido vairāk nekā 60 % no kopējām ražošanas izmaksām. Proti, amonija nitrāta ražošanas izmaksas ietekmē vai nu dabasgāzes izmaksas tieši (vertikāli integrētiem ražotājiem), vai amonija izmaksas, kas ir no dabasgāzes iegūta starpposma izejviela un kura cenu arī nosaka dabasgāzes cenas. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju norādītās izejvielu izmaksas, ko tie bija minējuši atbildēs uz anketas jautājumiem, tika salīdzinātas ar publiski pieejamo informāciju (79) un visā attiecīgajā periodā atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā. Šie apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti.

79

| (258) | Šīs pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, uz kāda pamata tā secināja un pārbaudīja, ka Savienībā starp gāzes cenu pazemināšanos un AN cenu pazemināšanos PIP laikā pastāvēja laika starpība, un kādēļ tas tā bija (223. apsvērums). |
| --- | --- |

(258)

Šīs pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, uz kāda pamata tā secināja un pārbaudīja, ka Savienībā starp gāzes cenu pazemināšanos un AN cenu pazemināšanos PIP laikā pastāvēja laika starpība, un kādēļ tas tā bija (223. apsvērums).

| (259) | Ir jāprecizē, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju AN cenas PIP tika apkopotas pa darījumiem, kas tika norādīti to atbildēs uz anketas jautājumiem, tādēļ tās varēja aprēķināt katram PIP mēnesim. Gāzes cenu attīstība Savienībā pa mēnešiem bija pieejama Pasaules Bankas datos (80). Abas datu kopas bija 223. apsvērumā izdarītā secinājuma pamats. Dažu mēnešu ilgā starpība, kā paskaidrots minētajā apsvērumā, ir skaidrojama ar to, ka PIP sākumā AN cenām bija jāsedz un jāpanāk ražošanas izmaksas (proti, tās pieauga, jo tās dažiem izlasē iekļautajiem ES ražotājiem bija zemākas par ražošanas izmaksām, ko apliecina peļņas samazinājums 2018. gadā), bet pēc tam tās sekoja lejupējai tendencei. |
| --- | --- |

(259)

Ir jāprecizē, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju AN cenas PIP tika apkopotas pa darījumiem, kas tika norādīti to atbildēs uz anketas jautājumiem, tādēļ tās varēja aprēķināt katram PIP mēnesim. Gāzes cenu attīstība Savienībā pa mēnešiem bija pieejama Pasaules Bankas datos (80). Abas datu kopas bija 223. apsvērumā izdarītā secinājuma pamats. Dažu mēnešu ilgā starpība, kā paskaidrots minētajā apsvērumā, ir skaidrojama ar to, ka PIP sākumā AN cenām bija jāsedz un jāpanāk ražošanas izmaksas (proti, tās pieauga, jo tās dažiem izlasē iekļautajiem ES ražotājiem bija zemākas par ražošanas izmaksām, ko apliecina peļņas samazinājums 2018. gadā), bet pēc tam tās sekoja lejupējai tendencei.

80

| (260) | Cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja pretējo – ka dabasgāzes izmaksas un AN cenas attīstās atšķirīgi. Lai pierādītu šo apgalvojumu, tas iesniedza AN tūlītējās cenas (proti, noslēgtos pārdošanas darījumus, ofertes, piedāvājumus) dažādos reģionos, salīdzinot tās ar Pasaules Bankas un SVF publicētajām dabasgāzes cenām. |
| --- | --- |

(260)

Cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja pretējo – ka dabasgāzes izmaksas un AN cenas attīstās atšķirīgi. Lai pierādītu šo apgalvojumu, tas iesniedza AN tūlītējās cenas (proti, noslēgtos pārdošanas darījumus, ofertes, piedāvājumus) dažādos reģionos, salīdzinot tās ar Pasaules Bankas un SVF publicētajām dabasgāzes cenām.

| (261) | Pirmkārt, kā sīkāk paskaidrots 199. apsvērumā, AN tūlītējās cenas nevarēja būt pārliecinošas, salīdzinot tās ar faktiskajām AN cenām izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēgtajos un pārbaudītajos pārdošanas darījumos, jo tās ietvēra ofertes un piedāvājumu cenas. Turklāt tūlītējās cenas tika iegūtas tikai vienā dalībvalstī, proti, Francijā, turpretī Komisijas izmantotās faktiskās cenas tika iegūtas no trīs dalībvalstu, proti, Francijas, Lietuvas un Polijas, reprezentatīvas izlases. Otrkārt, kā paskaidrots tajā pašā apsvērumā, AN cenu pieaugumu Savienībā attiecīgajā periodā ietekmēja ražošanas izmaksu, proti, dabasgāzes cenu, palielinājums. Kā sīkāk izklāstīts 257. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju izejvielu (ieskaitot dabasgāzi) cenas atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā visā attiecīgajā periodā. Tādēļ dabasgāzes izmaksas un AN cenas Savienībā attiecīgajā periodā bija ar vienādu tendenci. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(261)

Pirmkārt, kā sīkāk paskaidrots 199. apsvērumā, AN tūlītējās cenas nevarēja būt pārliecinošas, salīdzinot tās ar faktiskajām AN cenām izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēgtajos un pārbaudītajos pārdošanas darījumos, jo tās ietvēra ofertes un piedāvājumu cenas. Turklāt tūlītējās cenas tika iegūtas tikai vienā dalībvalstī, proti, Francijā, turpretī Komisijas izmantotās faktiskās cenas tika iegūtas no trīs dalībvalstu, proti, Francijas, Lietuvas un Polijas, reprezentatīvas izlases. Otrkārt, kā paskaidrots tajā pašā apsvērumā, AN cenu pieaugumu Savienībā attiecīgajā periodā ietekmēja ražošanas izmaksu, proti, dabasgāzes cenu, palielinājums. Kā sīkāk izklāstīts 257. apsvērumā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju izejvielu (ieskaitot dabasgāzi) cenas atbilda dominējošām tirgus cenām un to attīstībai Savienībā visā attiecīgajā periodā. Tādēļ dabasgāzes izmaksas un AN cenas Savienībā attiecīgajā periodā bija ar vienādu tendenci. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (262) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izmeklēšanā konstatēto Savienības AN cenu (199. apsvērums) aprēķini nebija izskaidroti. Šī persona apgalvoja, ka minētās cenas ir ražotāja cenas Polijā un Lietuvā. Turklāt šī persona apgalvoja, ka Komisija, lai iegūtu ražotāja cenas, atskaitīja ar šiem Savienības ražotājiem saistīto tirgotāju pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA). |
| --- | --- |

(262)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izmeklēšanā konstatēto Savienības AN cenu (199. apsvērums) aprēķini nebija izskaidroti. Šī persona apgalvoja, ka minētās cenas ir ražotāja cenas Polijā un Lietuvā. Turklāt šī persona apgalvoja, ka Komisija, lai iegūtu ražotāja cenas, atskaitīja ar šiem Savienības ražotājiem saistīto tirgotāju pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA).

| (263) | Ir jāprecizē, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju AN cenas tika iegūtas no to atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija neaprēķināja šīs cenas, taču pārbaudīja tās, veicot attiecīgus Savienības ražotāju pārbaudes apmeklējumus. 199. apsvērumā minētās AN cenas, kā norādīts pie 8. tabulas, attiecas uz visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Anketa ar norādījumiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, no kuriem šīs cenas tika iegūtas, ir pieejama Tirdzniecības ĢD lietas vietnē (81). Tā liecina, ka pārdošanas cena ir iegūta ražotāja (rūpnīcas) līmenī (proti, pārdošanas vērtība, atskaitot izmaksas par transportēšanu līdz klienta telpām) bez PVN, kā arī atskaitot kredītnotas un tirdzniecības atlaides. Netiek atskaitītas saistīto tirgotāju PVA un peļņas izmaksas. Līdz ar to visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju gadījumā ir iegūtas ražotāja cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(263)

Ir jāprecizē, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju AN cenas tika iegūtas no to atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija neaprēķināja šīs cenas, taču pārbaudīja tās, veicot attiecīgus Savienības ražotāju pārbaudes apmeklējumus. 199. apsvērumā minētās AN cenas, kā norādīts pie 8. tabulas, attiecas uz visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Anketa ar norādījumiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, no kuriem šīs cenas tika iegūtas, ir pieejama Tirdzniecības ĢD lietas vietnē (81). Tā liecina, ka pārdošanas cena ir iegūta ražotāja (rūpnīcas) līmenī (proti, pārdošanas vērtība, atskaitot izmaksas par transportēšanu līdz klienta telpām) bez PVN, kā arī atskaitot kredītnotas un tirdzniecības atlaides. Netiek atskaitītas saistīto tirgotāju PVA un peļņas izmaksas. Līdz ar to visu trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju gadījumā ir iegūtas ražotāja cenas. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

81

| (264) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju vidējās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem nevarēja būt augstākas nekā to cenas Savienības tirgū, kā izklāstīts 227. apsvērumā. Tas apgalvoja, ka Savienības ražotāju cenas trešo valstu tirgos, iespējams, bija dempinga cenas, atsaucoties uz Austrālijas valdības konstatējumiem, 2019. gadā nosakot antidempinga maksājumu amonija nitrāta importam no Zviedrijas (82). |
| --- | --- |

(264)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju vidējās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem nevarēja būt augstākas nekā to cenas Savienības tirgū, kā izklāstīts 227. apsvērumā. Tas apgalvoja, ka Savienības ražotāju cenas trešo valstu tirgos, iespējams, bija dempinga cenas, atsaucoties uz Austrālijas valdības konstatējumiem, 2019. gadā nosakot antidempinga maksājumu amonija nitrāta importam no Zviedrijas (82).

82

| (265) | Kā minēts 227. apsvērumā, Savienības ražotāju AN cenas trešo valstu tirgos bija balstītas uz Eurostat datiem (83). Pamatojoties uz tiem, Ķīnas, Ukrainas un Brazīlijas cenas PIP bija attiecīgi 426 EUR par tonnu, 308 EUR par tonnu un 375 EUR par tonnu FOB piegādes līmenī. Vidējā cena eksportam uz trešām valstīm (kopā) šajā periodā bija 397 EUR par tonnu FOB piegādes līmenī. Šīs cenas bija augstākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu ES PIP. Zviedrijai noteiktie antidempinga maksājumi Austrālijā attiecas tikai uz vienu dalībvalsti un uz atšķirīgu laikposmu, tādēļ tie nelika apšaubīt Komisijas konstatējumus šajā pārskatīšanā. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(265)

Kā minēts 227. apsvērumā, Savienības ražotāju AN cenas trešo valstu tirgos bija balstītas uz Eurostat datiem (83). Pamatojoties uz tiem, Ķīnas, Ukrainas un Brazīlijas cenas PIP bija attiecīgi 426 EUR par tonnu, 308 EUR par tonnu un 375 EUR par tonnu FOB piegādes līmenī. Vidējā cena eksportam uz trešām valstīm (kopā) šajā periodā bija 397 EUR par tonnu FOB piegādes līmenī. Šīs cenas bija augstākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu ES PIP. Zviedrijai noteiktie antidempinga maksājumi Austrālijā attiecas tikai uz vienu dalībvalsti un uz atšķirīgu laikposmu, tādēļ tie nelika apšaubīt Komisijas konstatējumus šajā pārskatīšanā. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

Eurostat

83

| (266) | Vairākas ieinteresētās personas (84) arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, uz kāda pamata tā secinājusi un pārbaudījusi apgalvojumu, ka “turklāt AN cenu nosaka arī urīnvielas cenas, kas sarunās par cenām ir būtisks faktors” (222. apsvērums). |
| --- | --- |

(266)

Vairākas ieinteresētās personas (84) arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, uz kāda pamata tā secinājusi un pārbaudījusi apgalvojumu, ka “turklāt AN cenu nosaka arī urīnvielas cenas, kas sarunās par cenām ir būtisks faktors” (222. apsvērums).

84

| (267) | Konkrētais paziņojums tika sniegts viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja atbildē uz anketas jautājumiem (85). Urīnviela ir globāla prece, kuras cena arī seko tās galvenās izejvielas – dabasgāzes cenai (86). Komisija, pamatojoties uz to, secināja, ka urīnvielas cena ir viens no vairākiem faktoriem, kas nosaka AN cenu. |
| --- | --- |

(267)

Konkrētais paziņojums tika sniegts viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja atbildē uz anketas jautājumiem (85). Urīnviela ir globāla prece, kuras cena arī seko tās galvenās izejvielas – dabasgāzes cenai (86). Komisija, pamatojoties uz to, secināja, ka urīnvielas cena ir viens no vairākiem faktoriem, kas nosaka AN cenu.

85

86

| (268) | Šīs pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, kā tā nonākusi pie secinājuma, ka “gāzes cena Savienībā bija augstāka nekā daudzos citos tirgos” (222. apsvērums). |
| --- | --- |

(268)

Šīs pašas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis paskaidrot, kā tā nonākusi pie secinājuma, ka “gāzes cena Savienībā bija augstāka nekā daudzos citos tirgos” (222. apsvērums).

| (269) | Šis secinājums tika izdarīts, balstoties uz publiski pieejamo Eiropas gāzes tirgu ceturkšņa pārskatu (87), kurā ES vidējā ražošanas mazumtirdzniecības gāzes cena PIP, kas bija aptuveni 2,5 centi/kWh, tika salīdzināta ar dažu nozīmīgu ES tirdzniecības partneru un nozīmīgu AN ražotāju, tostarp Krievijas, cenām. Kā ir ziņots, PIP laikā ražošanas mazumtirdzniecības gāzes cena Krievijā bija zemāka par 1 euro centu/kWh, ASV – aptuveni 1,2 euro centi/kWh. |
| --- | --- |

(269)

Šis secinājums tika izdarīts, balstoties uz publiski pieejamo Eiropas gāzes tirgu ceturkšņa pārskatu (87), kurā ES vidējā ražošanas mazumtirdzniecības gāzes cena PIP, kas bija aptuveni 2,5 centi/kWh, tika salīdzināta ar dažu nozīmīgu ES tirdzniecības partneru un nozīmīgu AN ražotāju, tostarp Krievijas, cenām. Kā ir ziņots, PIP laikā ražošanas mazumtirdzniecības gāzes cena Krievijā bija zemāka par 1 euro centu/kWh, ASV – aptuveni 1,2 euro centi/kWh.

87

| (270) | Vairākas ieinteresētās personas (88) arī apgalvoja, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu novērtējumā. Proti, tā neņēma vērā, ka kaitējums UAN lietā (89) būtu varējis ietekmēt AN. |
| --- | --- |

(270)

Vairākas ieinteresētās personas (88) arī apgalvoja, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu novērtējumā. Proti, tā neņēma vērā, ka kaitējums UAN lietā (89) būtu varējis ietekmēt AN.

88

89

| (271) | Tas, ka AN ražošana varētu ietekmēt visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas (kā minēts 350. apsvērumā), nav pretrunā ar to, ka kaitējumu (atspoguļots dažādos ekonomikas rādītājos, ieskaitot ražošanas izmaksu rādītāju) varētu attiecināt tieši uz konkrēto ražojumu. Komisija arī nekonstatēja, ka Savienības AN ražošanas nozarei PIP laikā būtu nodarīts kaitējums, un tā savu secinājumu, ka pasākumi nedrīkstētu zaudēt spēku, balstīja uz savu kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīzi. Tādējādi Komisija konstatēja, ka apgalvojums bija ne tikai nepareizs, bet lietā esošo faktu dēļ – arī nenozīmīgs. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(271)

Tas, ka AN ražošana varētu ietekmēt visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas (kā minēts 350. apsvērumā), nav pretrunā ar to, ka kaitējumu (atspoguļots dažādos ekonomikas rādītājos, ieskaitot ražošanas izmaksu rādītāju) varētu attiecināt tieši uz konkrēto ražojumu. Komisija arī nekonstatēja, ka Savienības AN ražošanas nozarei PIP laikā būtu nodarīts kaitējums, un tā savu secinājumu, ka pasākumi nedrīkstētu zaudēt spēku, balstīja uz savu kaitējuma atkārtošanās iespējamības analīzi. Tādējādi Komisija konstatēja, ka apgalvojums bija ne tikai nepareizs, bet lietā esošo faktu dēļ – arī nenozīmīgs. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (272) | Vairākas ieinteresētās personas (90) atkārtoti uzsvēra apgalvojumu, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Šīs personas norādīja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji nebija reprezentatīvi attiecībā uz līdzīgā ražojuma pilnīgu tvērumu, jo tie neražoja “stabilizētu” AN, un rūpniecības kvalitāti AN, tādējādi tie tikai daļēji atspoguļoja Savienības ražošanas nozari. Tās arī apgalvoja, ka Komisija izlasē iekļāva divus ar Krievijas ražotājiem saistītus Savienībās ražotājus: Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A. bija saistīta ar Krievijas ražotājiem, savukārt cits izlasē iekļautais Savienības ražotājs bija iesaistīts Krievijas AN iepirkšanā, lai to tālāk importētu visā pasaulē, tostarp Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(272)

Vairākas ieinteresētās personas (90) atkārtoti uzsvēra apgalvojumu, ka Komisija, nosakot Savienības ražotāju izlasi, pieļāva acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Šīs personas norādīja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji nebija reprezentatīvi attiecībā uz līdzīgā ražojuma pilnīgu tvērumu, jo tie neražoja “stabilizētu” AN, un rūpniecības kvalitāti AN, tādējādi tie tikai daļēji atspoguļoja Savienības ražošanas nozari. Tās arī apgalvoja, ka Komisija izlasē iekļāva divus ar Krievijas ražotājiem saistītus Savienībās ražotājus: Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A. bija saistīta ar Krievijas ražotājiem, savukārt cits izlasē iekļautais Savienības ražotājs bija iesaistīts Krievijas AN iepirkšanā, lai to tālāk importētu visā pasaulē, tostarp Savienības tirgū.

90

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.

| (273) | Kā minēts 33. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji bija lielākie amonija nitrāta ražotāji Savienībā, vērtējot pēc ražošanas un pārdošanas apjoma. Tie veidoja 30 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā PIP (ieskaitot “stabilizēto” AN un rūpniecības kvalitātes AN). Tādēļ Savienības ražotāju izlase saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu reprezentēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē kopumā. Turklāt nav juridiskas prasības, ka, lai izlase būtu reprezentatīva, ražotāju izlasei būtu jāaptver visi izmeklēšanai pakļautie ražojumu veidi. Šajā ziņā izlasē bija iekļauti Savienības ražotāji, kuri ražoja tādu veidu ražojumus, kas tieši konkurēja ar attiecīgo importu. Visbeidzot, šajā lietā Komisija nekonstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums. Tādēļ apgalvojums, ka Savienības ražotāju izlase nereprezentēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(273)

Kā minēts 33. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji bija lielākie amonija nitrāta ražotāji Savienībā, vērtējot pēc ražošanas un pārdošanas apjoma. Tie veidoja 30 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā PIP (ieskaitot “stabilizēto” AN un rūpniecības kvalitātes AN). Tādēļ Savienības ražotāju izlase saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu reprezentēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē kopumā. Turklāt nav juridiskas prasības, ka, lai izlase būtu reprezentatīva, ražotāju izlasei būtu jāaptver visi izmeklēšanai pakļautie ražojumu veidi. Šajā ziņā izlasē bija iekļauti Savienības ražotāji, kuri ražoja tādu veidu ražojumus, kas tieši konkurēja ar attiecīgo importu. Visbeidzot, šajā lietā Komisija nekonstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums. Tādēļ apgalvojums, ka Savienības ražotāju izlase nereprezentēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tika noraidīts.

| (274) | Saistībā ar divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgalvoto saistību ar Krievijas ražotājiem Komisija, balstoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju, konstatēja, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi tika uzskatīti par Savienības ražotājiem pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Kas attiecas uz Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A., tad Krievijas ražotājam eksportētājam ar pārvaldītājsabiedrības starpniecību piederēja šī Savienības ražotāja mazākuma līdzdalības daļa, un komerciālas saiknes starp tiem nebija. Kas attiecas uz otro izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kā paskaidrots 309. apsvērumā, Krievijas AN tirdzniecību veica tās grupas uzņēmumi, kurā ietilpst Savienības ražotājs, un tā nebija būtiska saistībā ar minēto Savienības ražotāju (91). Šos uzņēmumus nebija iemesla neiekļaut Savienības ražošanas nozares definīcijā, tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(274)

Saistībā ar divu izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgalvoto saistību ar Krievijas ražotājiem Komisija, balstoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju, konstatēja, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi tika uzskatīti par Savienības ražotājiem pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Kas attiecas uz Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A., tad Krievijas ražotājam eksportētājam ar pārvaldītājsabiedrības starpniecību piederēja šī Savienības ražotāja mazākuma līdzdalības daļa, un komerciālas saiknes starp tiem nebija. Kas attiecas uz otro izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kā paskaidrots 309. apsvērumā, Krievijas AN tirdzniecību veica tās grupas uzņēmumi, kurā ietilpst Savienības ražotājs, un tā nebija būtiska saistībā ar minēto Savienības ražotāju (91). Šos uzņēmumus nebija iemesla neiekļaut Savienības ražošanas nozares definīcijā, tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawyu S.A.

91

| (275) | Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju jaudas izmantojums tika aprēķināts nepareizi, jo tas bija balstīts uz granulēšanas jaudu. Divi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ražoja UAN un AN, izmantojot vienu un to pašu starpproduktu – amonija nitrāta kausējumu. Šī persona apgalvoja, ka šo ražotāju “šaurā vieta” ir amonija nitrāta kausējuma pieejamība un ka šo ražotāju jaudas izmantojums būtu jāaprēķina, balstoties uz pieejamo AN kausējumu vai uz faktiski saražotā AN daudzumu. Šis apgalvojums tika noraidīts, pamatojoties uz 110. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(275)

Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju jaudas izmantojums tika aprēķināts nepareizi, jo tas bija balstīts uz granulēšanas jaudu. Divi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ražoja UAN un AN, izmantojot vienu un to pašu starpproduktu – amonija nitrāta kausējumu. Šī persona apgalvoja, ka šo ražotāju “šaurā vieta” ir amonija nitrāta kausējuma pieejamība un ka šo ražotāju jaudas izmantojums būtu jāaprēķina, balstoties uz pieejamo AN kausējumu vai uz faktiski saražotā AN daudzumu. Šis apgalvojums tika noraidīts, pamatojoties uz 110. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem.

| (276) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas veiktais cenu salīdzinājums (cenas samazinājuma aprēķins) bija statisks un ka tajā netika ņemta vērā nedz tā attīstība laika gaitā, nedz tā kopsakars ar citiem attiecīgiem faktiem (piemēram, cenu izmaiņām, tirgus daļas pieaugumu, ražojumu aizstājamību, ražojumu veidiem, attiecībā uz kuriem bija konstatēts cenas samazinājums). Šādā pārbaudē atklātos cenu izmaiņas, kā arī importa cenas un vietējā līdzīgā ražojuma cenas attiecības tendences. |
| --- | --- |

(276)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas veiktais cenu salīdzinājums (cenas samazinājuma aprēķins) bija statisks un ka tajā netika ņemta vērā nedz tā attīstība laika gaitā, nedz tā kopsakars ar citiem attiecīgiem faktiem (piemēram, cenu izmaiņām, tirgus daļas pieaugumu, ražojumu aizstājamību, ražojumu veidiem, attiecībā uz kuriem bija konstatēts cenas samazinājums). Šādā pārbaudē atklātos cenu izmaiņas, kā arī importa cenas un vietējā līdzīgā ražojuma cenas attiecības tendences.

| (277) | Cenas samazinājuma aprēķins kā parasti tika veikts PIP laikposmam un bija saistīts ar Krievijas ražotāju tirgotajiem ražojumu veidiem (PKN – šīs izmeklēšanas vajadzībām noteiktie produktu kontroles numuri). Cenas samazinājuma aprēķins PIP laikā bija balstīts uz ierobežotu importa apjomu, kas tika atzīts par nereprezentatīvu. Tādēļ no šādiem aprēķiniem izdarītiem secinājumiem var būt vienīgi ierobežota nozīme. Līdz ar to uz šī pamata nevarēja izdarīt nākotnes prognozes attiecībā uz Krievijas izcelsmes importa un vietējā līdzīgā ražojuma cenu attiecību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(277)

Cenas samazinājuma aprēķins kā parasti tika veikts PIP laikposmam un bija saistīts ar Krievijas ražotāju tirgotajiem ražojumu veidiem (PKN – šīs izmeklēšanas vajadzībām noteiktie produktu kontroles numuri). Cenas samazinājuma aprēķins PIP laikā bija balstīts uz ierobežotu importa apjomu, kas tika atzīts par nereprezentatīvu. Tādēļ no šādiem aprēķiniem izdarītiem secinājumiem var būt vienīgi ierobežota nozīme. Līdz ar to uz šī pamata nevarēja izdarīt nākotnes prognozes attiecībā uz Krievijas izcelsmes importa un vietējā līdzīgā ražojuma cenu attiecību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (278) | Tas pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājuma atskaitīšana, aprēķinot patēriņa preces cenas samazinājumu, nebija pamatota, ja cenu nosaka piedāvājums un pieprasījums, nepaskaidrojot, kādēļ tas tā būtu. |
| --- | --- |

(278)

Tas pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka antidempinga maksājuma atskaitīšana, aprēķinot patēriņa preces cenas samazinājumu, nebija pamatota, ja cenu nosaka piedāvājums un pieprasījums, nepaskaidrojot, kādēļ tas tā būtu.

| (279) | Lai aprēķinātu 4.3.3. iedaļā aprakstīto cenas samazinājumu, kā paskaidrots 181. apsvērumā, cenas Krievijas eksportam uz Savienību un Savienības ražotāju cenas tika salīdzinātas, izmantojot divus paņēmienus – vienu, kurā tika ņemti vērā spēkā esošie antidempinga maksājumi, un otru, kurā tas netika darīts. Attiecībā uz 294. apsvērumā aprakstīto iespējamā cenas samazinājuma (ja pasākumu nebūtu) aprēķinu cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm un Savienības ražotāju cenas tika salīdzinātas, neiekļaujot antidempinga maksājumus, jo tie bija iekļauti uz nākotni vērstajā analīzē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(279)

Lai aprēķinātu 4.3.3. iedaļā aprakstīto cenas samazinājumu, kā paskaidrots 181. apsvērumā, cenas Krievijas eksportam uz Savienību un Savienības ražotāju cenas tika salīdzinātas, izmantojot divus paņēmienus – vienu, kurā tika ņemti vērā spēkā esošie antidempinga maksājumi, un otru, kurā tas netika darīts. Attiecībā uz 294. apsvērumā aprakstīto iespējamā cenas samazinājuma (ja pasākumu nebūtu) aprēķinu cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm un Savienības ražotāju cenas tika salīdzinātas, neiekļaujot antidempinga maksājumus, jo tie bija iekļauti uz nākotni vērstajā analīzē. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (280) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija, apgalvojot, ka Krievijas izcelsmes imports ienāktu Savienības tirgū tādā cenu līmenī, kas rada kaitējumu, balstījās uz neprecīziem un hipotētiskiem aprēķiniem:






  i) | Komisijai būtu arī jānodrošina, ka Krievijas AN cena tiek salīdzināta ar Savienības ražotāju cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī, tādēļ cenas samazinājuma vajadzībām vērtēto importa cenu nevar koriģēt nedz attiecībā uz saistīto tirdzniecības uzņēmumu PVA un peļņu, nedz kredīta izmaksām; |
| --- | --- | --- |

(280)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija, apgalvojot, ka Krievijas izcelsmes imports ienāktu Savienības tirgū tādā cenu līmenī, kas rada kaitējumu, balstījās uz neprecīziem un hipotētiskiem aprēķiniem:

i)

Komisijai būtu arī jānodrošina, ka Krievijas AN cena tiek salīdzināta ar Savienības ražotāju cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī, tādēļ cenas samazinājuma vajadzībām vērtēto importa cenu nevar koriģēt nedz attiecībā uz saistīto tirdzniecības uzņēmumu PVA un peļņu, nedz kredīta izmaksām;

| ii) | lai taisnīgi salīdzinātu cenas to samazinājuma mērķiem, bija nepieciešams veikt korekcijas attiecībā uz mikrogranulu vai granulu formas AN atšķirībām; |
| --- | --- |

ii)

lai taisnīgi salīdzinātu cenas to samazinājuma mērķiem, bija nepieciešams veikt korekcijas attiecībā uz mikrogranulu vai granulu formas AN atšķirībām;

| iii) | Krievijas izcelsmes importa ticamo cenas līmeni nevarēja salīdzināt ar Savienības ražošanas nozares faktisko pārdošanas cenu, jo tā bija mākslīgi paaugstināta tirgus šķēršļu radītā konkurences trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

iii)

Krievijas izcelsmes importa ticamo cenas līmeni nevarēja salīdzināt ar Savienības ražošanas nozares faktisko pārdošanas cenu, jo tā bija mākslīgi paaugstināta tirgus šķēršļu radītā konkurences trūkuma dēļ;

| iv) | cenas samazinājuma starpības aprēķins bija jāveic, vienīgi balstoties uz Uralchem veiktās stabilizētā AN pārdošanas apjomu Savienībā; |
| --- | --- |

iv)

cenas samazinājuma starpības aprēķins bija jāveic, vienīgi balstoties uz Uralchem veiktās stabilizētā AN pārdošanas apjomu Savienībā;

Uralchem

| v) | nosakot Krievijas izcelsmes importa ticamo cenas līmeni, kā minēts 294. apsvērumā, nebija pamata izslēgt importu, kas pārsniedza divus miljonus tonnu; |
| --- | --- |

v)

nosakot Krievijas izcelsmes importa ticamo cenas līmeni, kā minēts 294. apsvērumā, nebija pamata izslēgt importu, kas pārsniedza divus miljonus tonnu;

| vi) | Komisijai nevajadzēja izmantot ES tirdzniecības kvotas, ja ES tirdzniecības apjoms bija atzīts par nereprezentatīvu. Turklāt, izmantojot šādas ES korekcijas, Komisija tās neaprēķināja pareizi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, kas bija saistītas ar transportēšanu līdz ES robežai. |
| --- | --- |

vi)

Komisijai nevajadzēja izmantot ES tirdzniecības kvotas, ja ES tirdzniecības apjoms bija atzīts par nereprezentatīvu. Turklāt, izmantojot šādas ES korekcijas, Komisija tās neaprēķināja pareizi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, kas bija saistītas ar transportēšanu līdz ES robežai.

| (281) | Attiecībā uz cenas samazinājuma aprēķinu, izmantojot faktisko Krievijas eksporta pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Komisija uzsvēra, ka tās lēmums pagarināt spēkā esošos pasākumus nav balstīts uz PIP laikā konstatēto cenas samazinājumu. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei PIP laikā nebija nodarīts kaitējums. Otrkārt, kā atzina vairākas personas, cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija balstīts uz ierobežotu importa apjomu, kas tika atzīts par nereprezentatīvu. Tādēļ konstatējumam par cenas samazinājumu PIP laikā ir ierobežota nozīme, vērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli PIP laikā. |
| --- | --- |

(281)

Attiecībā uz cenas samazinājuma aprēķinu, izmantojot faktisko Krievijas eksporta pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Komisija uzsvēra, ka tās lēmums pagarināt spēkā esošos pasākumus nav balstīts uz PIP laikā konstatēto cenas samazinājumu. Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei PIP laikā nebija nodarīts kaitējums. Otrkārt, kā atzina vairākas personas, cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija balstīts uz ierobežotu importa apjomu, kas tika atzīts par nereprezentatīvu. Tādēļ konstatējumam par cenas samazinājumu PIP laikā ir ierobežota nozīme, vērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli PIP laikā.

| (282) | Kas attiecas uz 294. apsvērumā minēto cenas samazinājuma aprēķinu, šī aprēķina mērķis bija aplēst iespējamo cenas samazinājuma līmeni nākotnē, ja pasākumi zaudētu spēku. Tādēļ šis iespējamais cenas samazinājuma līmenis un saliktās CIF cenas (balstoties uz cenām eksportam uz trešo valstu tirgiem) kalpoja tikai kā aizstājējvērtība. Šis aprēķins tika veikts, lai noteiktu varbūtējo importa cenu. Tomēr, kas attiecas uz 280. apsvērumā kopsavilkuma veidā izklāstīto i) punktu, ieinteresēto personu apstrīdētās korekcijas būtiski neietekmētu secinājumu, ka imports no Krievijas, visticamāk, nonāktu Savienības tirgū par dempinga cenām, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi, un tik un tā būtiski samazinātu Savienības ražotāju cenas (92). |
| --- | --- |

(282)

Kas attiecas uz 294. apsvērumā minēto cenas samazinājuma aprēķinu, šī aprēķina mērķis bija aplēst iespējamo cenas samazinājuma līmeni nākotnē, ja pasākumi zaudētu spēku. Tādēļ šis iespējamais cenas samazinājuma līmenis un saliktās CIF cenas (balstoties uz cenām eksportam uz trešo valstu tirgiem) kalpoja tikai kā aizstājējvērtība. Šis aprēķins tika veikts, lai noteiktu varbūtējo importa cenu. Tomēr, kas attiecas uz 280. apsvērumā kopsavilkuma veidā izklāstīto i) punktu, ieinteresēto personu apstrīdētās korekcijas būtiski neietekmētu secinājumu, ka imports no Krievijas, visticamāk, nonāktu Savienības tirgū par dempinga cenām, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi, un tik un tā būtiski samazinātu Savienības ražotāju cenas (92).

92

| (283) | Uz 280. apsvērumā kopsavilkuma veidā izklāstīto ii), iii) un iv) punktu ir atbildēts attiecīgi 183., 244. un 73. apsvērumā. Kas attiecas uz v) punktu, Komisija neizslēdza importu, kura apjoms pārsniedza divus miljonus tonnu. 294. apsvērumā un ar to saistītajā zemsvītras piezīmē sniegtā informācija patiesībā nozīmē, ka Komisija ņēma vērā izlasē iekļauto Krievijas ražotāju eksportētāju eksportu uz visiem galamērķiem, ja tā apjoms PIP pārsniedza divus miljonus tonnu. Kas attiecas uz vi) punktu, Komisija izmantoja tikai atsevišķas ar transportēšanu saistītās izmaksas, kas palika spēkā neatkarīgi no ES pārdošanas apjomu un cenu reprezentativitātes. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ sīkāka informācija par apgalvotajiem kļūdainajiem aprēķiniem attiecībā uz pārvadājumu aprēķiniem tika sniegta atsevišķā atbildē uzņēmumam. Komisija daļēji piekrita uzņēmuma norādītajiem aprēķiniem. Tomēr tā rezultātā iegūtajām izmaiņām CIF līmenī, kas valsts mērogā veidoja mazāk nekā 1 %, nebija būtiskas nozīmes attiecībā uz Komisijas konstatējumiem par cenas samazinājumu. |
| --- | --- |

(283)

Uz 280. apsvērumā kopsavilkuma veidā izklāstīto ii), iii) un iv) punktu ir atbildēts attiecīgi 183., 244. un 73. apsvērumā. Kas attiecas uz v) punktu, Komisija neizslēdza importu, kura apjoms pārsniedza divus miljonus tonnu. 294. apsvērumā un ar to saistītajā zemsvītras piezīmē sniegtā informācija patiesībā nozīmē, ka Komisija ņēma vērā izlasē iekļauto Krievijas ražotāju eksportētāju eksportu uz visiem galamērķiem, ja tā apjoms PIP pārsniedza divus miljonus tonnu. Kas attiecas uz vi) punktu, Komisija izmantoja tikai atsevišķas ar transportēšanu saistītās izmaksas, kas palika spēkā neatkarīgi no ES pārdošanas apjomu un cenu reprezentativitātes. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ sīkāka informācija par apgalvotajiem kļūdainajiem aprēķiniem attiecībā uz pārvadājumu aprēķiniem tika sniegta atsevišķā atbildē uzņēmumam. Komisija daļēji piekrita uzņēmuma norādītajiem aprēķiniem. Tomēr tā rezultātā iegūtajām izmaiņām CIF līmenī, kas valsts mērogā veidoja mazāk nekā 1 %, nebija būtiskas nozīmes attiecībā uz Komisijas konstatējumiem par cenas samazinājumu.

| (284) | Pēc ieinteresēto personu argumentiem, ka Komisija nebija pienācīgi atklājusi, ar kādu paņēmienu saliktas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju CIF vērtības, Komisija 2020. gada 30. septembrī un 21. oktobrī izpauda papildu informāciju, atbildot uz šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(284)

Pēc ieinteresēto personu argumentiem, ka Komisija nebija pienācīgi atklājusi, ar kādu paņēmienu saliktas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju CIF vērtības, Komisija 2020. gada 30. septembrī un 21. oktobrī izpauda papildu informāciju, atbildot uz šo apgalvojumu.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (285) | Komisija 214. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tādēļ Komisija vēl pārbaudīja, vai kaitējums, ko sākotnēji bija izraisījis imports par dempinga cenām no Krievijas, varētu atkārtoties, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(285)

Komisija 214. apsvērumā ir secinājusi, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav nodarīts būtisks kaitējums. Tādēļ Komisija vēl pārbaudīja, vai kaitējums, ko sākotnēji bija izraisījis imports par dempinga cenām no Krievijas, varētu atkārtoties, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (286) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēti šādi elementi: a) ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā, b) iespējamie cenu līmeņi importam no Krievijas, ja nebūtu antidempinga pasākumu, un c) Savienības tirgus pievilcība. |
| --- | --- |

(286)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, tika analizēti šādi elementi: a) ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā, b) iespējamie cenu līmeņi importam no Krievijas, ja nebūtu antidempinga pasākumu, un c) Savienības tirgus pievilcība.

| (287) | Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā |
| --- | --- |

(287)

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā

| (288) | Ražošanas jauda Krievijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 10,5 miljoni tonnu, aplēstā neizmantotā jauda –440 000 |
| --- | --- |

(288)

Ražošanas jauda Krievijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija vairāk nekā 10,5 miljoni tonnu, aplēstā neizmantotā jauda –440 000

| (289) | Krievijas valdības pieņemtais dokuments “Roadmap for the development of production of mineral fertilizers for the period until 2025” (93) paredz, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu (no kuriem AN ir viens no svarīgākajiem) ražošanas apjoms palielināsies (94), kā rezultātā arvien palielināsies izlaides eksportētā daļa, kas 2025. gadā sasniegs 65 %. Minētais liecina, ka lielākā daļa Krievijas slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares ir orientēta uz eksportu. |
| --- | --- |

(289)

Krievijas valdības pieņemtais dokuments “Roadmap for the development of production of mineral fertilizers for the period until 2025” (93) paredz, ka slāpekļa mēslošanas līdzekļu (no kuriem AN ir viens no svarīgākajiem) ražošanas apjoms palielināsies (94), kā rezultātā arvien palielināsies izlaides eksportētā daļa, kas 2025. gadā sasniegs 65 %. Minētais liecina, ka lielākā daļa Krievijas slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares ir orientēta uz eksportu.

Roadmap for the development of production of mineral fertilizers for the period until 2025

93

94

| (290) | RFPA apgalvoja, ka ceļveža mērķis nav sekmēt AN importu uz Savienību. |
| --- | --- |

(290)

RFPA apgalvoja, ka ceļveža mērķis nav sekmēt AN importu uz Savienību.

RFPA

| (291) | Minētais dokuments paredz palielināt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas apjomu līdz 11,7 miljoniem tonnu 2020. gadā un 12,3 miljoniem tonnu – 2025. gadā. Slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas apjoma eksporta daļu 2020. gadā ir paredzēts palielināt līdz 65 %, kas norāda, ka lielākā daļa Krievijas slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares ir orientēta uz eksportu. Tā arī norāda, ka pieprasījums pēc minerālmēslojuma (viens no nozīmīgākajiem tā veidiem ir AN) Krievijas tirgū nepārsniegs 4–5 miljonus tonnu (rēķinot pēc 100 procentiem aktīvās vielas) un nepārsniegs noslodzi 40 procentu apmērā no esošās jaudas. Krievijas minerālmēslojuma tirgu līdz 2025. gadam ierobežos zems faktiskais pieprasījums no lauksaimniecības produktu ražotāju puses, kā arī minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība. Kā iztirzāts 296. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem. To vērtējot kopā ar iepriekš aplūkotajiem skaitliskajiem rādītājiem, pat ja minētais dokuments nav tieši orientēts uz Savienību, tajā apspriestais pieaugums varētu tikt eksportēts uz trešo valstu tirgiem, ieskaitot Savienības tirgu, jo īpaši tad, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(291)

Minētais dokuments paredz palielināt slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas apjomu līdz 11,7 miljoniem tonnu 2020. gadā un 12,3 miljoniem tonnu – 2025. gadā. Slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas apjoma eksporta daļu 2020. gadā ir paredzēts palielināt līdz 65 %, kas norāda, ka lielākā daļa Krievijas slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares ir orientēta uz eksportu. Tā arī norāda, ka pieprasījums pēc minerālmēslojuma (viens no nozīmīgākajiem tā veidiem ir AN) Krievijas tirgū nepārsniegs 4–5 miljonus tonnu (rēķinot pēc 100 procentiem aktīvās vielas) un nepārsniegs noslodzi 40 procentu apmērā no esošās jaudas. Krievijas minerālmēslojuma tirgu līdz 2025. gadam ierobežos zems faktiskais pieprasījums no lauksaimniecības produktu ražotāju puses, kā arī minerālmēslojuma izmantošanas kultūras neesība. Kā iztirzāts 296. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem. To vērtējot kopā ar iepriekš aplūkotajiem skaitliskajiem rādītājiem, pat ja minētais dokuments nav tieši orientēts uz Savienību, tajā apspriestais pieaugums varētu tikt eksportēts uz trešo valstu tirgiem, ieskaitot Savienības tirgu, jo īpaši tad, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (292) | Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(292)

Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.1.   Iespējamie cenu līmeņi importam no Krievijas, ja nebūtu antidempinga pasākumu

Iespējamie cenu līmeņi importam no Krievijas, ja nebūtu antidempinga pasākumu

| (293) | 169. apsvērumā tika secināts, ka ir ticams, ka Krievijas ražotāji eksportētāji lielā daudzumā eksportētu AN uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku, un ka šis eksports, visticamāk, notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(293)

169. apsvērumā tika secināts, ka ir ticams, ka Krievijas ražotāji eksportētāji lielā daudzumā eksportētu AN uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku, un ka šis eksports, visticamāk, notiktu par dempinga cenām.

| (294) | Lai vērtētu, kāds būtu Krievijas AN cenu līmenis tad, ja pasākumu nebūtu, tika aprēķināts cenas samazinājums, kura mērķis bija aplēst iespējamo cenas samazinājuma līmeni nākotnē, ja pasākumi zaudētu spēku, šim nolūkam izmantojot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, trešām valstīm noteiktās cenas (95), un tika konstatēts būtisks cenas samazinājums 24,0 % apmērā. Pastāvot šādiem cenu līmeņiem, īsā laikposmā strauji pieaugtu AN importa apjoms no Krievijas. |
| --- | --- |

(294)

Lai vērtētu, kāds būtu Krievijas AN cenu līmenis tad, ja pasākumu nebūtu, tika aprēķināts cenas samazinājums, kura mērķis bija aplēst iespējamo cenas samazinājuma līmeni nākotnē, ja pasākumi zaudētu spēku, šim nolūkam izmantojot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, trešām valstīm noteiktās cenas (95), un tika konstatēts būtisks cenas samazinājums 24,0 % apmērā. Pastāvot šādiem cenu līmeņiem, īsā laikposmā strauji pieaugtu AN importa apjoms no Krievijas.

95

| (295) | Vērtējot šos elementus kopā, Komisija konstatēja, ka, ja pasākumi zaudētu spēku, ir ticams, ka imports no Krievijas nonāktu Savienības tirgū par dempinga cenām un samazinātu Savienības ražotāju cenas, tādējādi radot būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(295)

Vērtējot šos elementus kopā, Komisija konstatēja, ka, ja pasākumi zaudētu spēku, ir ticams, ka imports no Krievijas nonāktu Savienības tirgū par dempinga cenām un samazinātu Savienības ražotāju cenas, tādējādi radot būtisku cenu spiedienu uz Savienības ražotājiem.

5.2.   Savienības tirgus pievilcība

Savienības tirgus pievilcība

| (296) | Kā minēts 118. un 137. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs tā lieluma un cenu ziņā. Eiropas Savienība ir lielākais AN tirgus pasaulē. Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs cenu ziņā (96). Krievijas eksportētājiem Savienībā ir nostiprinājušies mēslošanas līdzekļu piegādes kanāli, kas sekmē eksporta loģistiku. Tāpat cenas importam no Krievijas, visticamāk, pazeminātu Savienības ražošanas nozares cenas ES tirgū, kas papildus liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(296)

Kā minēts 118. un 137. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs tā lieluma un cenu ziņā. Eiropas Savienība ir lielākais AN tirgus pasaulē. Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs cenu ziņā (96). Krievijas eksportētājiem Savienībā ir nostiprinājušies mēslošanas līdzekļu piegādes kanāli, kas sekmē eksporta loģistiku. Tāpat cenas importam no Krievijas, visticamāk, pazeminātu Savienības ražošanas nozares cenas ES tirgū, kas papildus liecina par Savienības tirgus pievilcīgumu Krievijas ražotājiem.

96

| (297) | Kā minēts 120. apsvērumā, tādas valstis kā Ukraina, Austrālija un Indija (97) Krievijas amonija nitrātam ir noteikušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, šie pasākumi padarītu Savienības tirgu vēl vairāk pievilcīgu Krievijas ražotājiem, kuri saskaras ar lielākām grūtībām eksportēt uz citu trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(297)

Kā minēts 120. apsvērumā, tādas valstis kā Ukraina, Austrālija un Indija (97) Krievijas amonija nitrātam ir noteikušas tirdzniecības aizsardzības pasākumus. Ja spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, šie pasākumi padarītu Savienības tirgu vēl vairāk pievilcīgu Krievijas ražotājiem, kuri saskaras ar lielākām grūtībām eksportēt uz citu trešo valstu tirgiem.

97

5.3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (298) | Kā iepriekš secināts 169. apsvērumā, ir ticams, ka Krievijas AN ražotāji lielā daudzumā eksportētu AN uz Savienību par dempinga cenām, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcīgumu, kas aprakstīts 296. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas Krievijā tiktu virzīta uz Savienības tirgu. Apsverot Krievijas eksporta cenu iespējamo turpmāko attīstību, kā paskaidrots 294. apsvērumā, ir ticams, ka Krievijas izcelsmes importa cenas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(298)

Kā iepriekš secināts 169. apsvērumā, ir ticams, ka Krievijas AN ražotāji lielā daudzumā eksportētu AN uz Savienību par dempinga cenām, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcīgumu, kas aprakstīts 296. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas Krievijā tiktu virzīta uz Savienības tirgu. Apsverot Krievijas eksporta cenu iespējamo turpmāko attīstību, kā paskaidrots 294. apsvērumā, ir ticams, ka Krievijas izcelsmes importa cenas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (299) | Šajā sakarā pasākumu termiņa beigas, visticamāk, ļautu Krievijas ražotājiem eksportētājiem strauji iegūt tirgus daļas Savienības tirgū. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saskartos ar tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību. Patiešām, AN ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai ir jāsaglabā noteikts ražošanas apjoms, lai noturētu pastāvīgās izmaksas ilgtspējīgā līmenī. Pastāvīgo izmaksu pieaugums pēc ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās negatīvi ietekmēs rentabilitāti. |
| --- | --- |

(299)

Šajā sakarā pasākumu termiņa beigas, visticamāk, ļautu Krievijas ražotājiem eksportētājiem strauji iegūt tirgus daļas Savienības tirgū. Šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saskartos ar tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību. Patiešām, AN ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai ir jāsaglabā noteikts ražošanas apjoms, lai noturētu pastāvīgās izmaksas ilgtspējīgā līmenī. Pastāvīgo izmaksu pieaugums pēc ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās negatīvi ietekmēs rentabilitāti.

| (300) | Turklāt, kā sīkāk izklāstīts 174. apsvērumā, ir paredzams, ka AN patēriņš turpinās samazināties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare konkurē ar importu no Krievijas sarūkoša tirgus apstākļos. Savukārt tas varētu radīt lejupvērstu spiedienu uz cenām, kas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un finansiālo situāciju. Vienlaikus Savienības ražošanas nozarei zustu iespēja veikt ES noteikto veselības, drošuma un vides standartu izpildei nepieciešamos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(300)

Turklāt, kā sīkāk izklāstīts 174. apsvērumā, ir paredzams, ka AN patēriņš turpinās samazināties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare konkurē ar importu no Krievijas sarūkoša tirgus apstākļos. Savukārt tas varētu radīt lejupvērstu spiedienu uz cenām, kas negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un finansiālo situāciju. Vienlaikus Savienības ražošanas nozarei zustu iespēja veikt ES noteikto veselības, drošuma un vides standartu izpildei nepieciešamos ieguldījumus.

| (301) | Visi minētie faktori kopā radītu situāciju, kurā atkārtojas kaitējums. |
| --- | --- |

(301)

Visi minētie faktori kopā radītu situāciju, kurā atkārtojas kaitējums.

| (302) | Simulācija, balstoties uz scenāriju, kurā Savienības ražošanas nozarei būtu jāpielīdzina Krievijas importa cenām (līmenī, kāds patlaban tiek novērots attiecībā uz trešām valstīm, ieskaitot muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas), saglabājot pārdošanas apjomu un tādas pašas izmaksas kā PIP, liecināja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārvērstos par [-25 % – -29 %] lieliem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(302)

Simulācija, balstoties uz scenāriju, kurā Savienības ražošanas nozarei būtu jāpielīdzina Krievijas importa cenām (līmenī, kāds patlaban tiek novērots attiecībā uz trešām valstīm, ieskaitot muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas), saglabājot pārdošanas apjomu un tādas pašas izmaksas kā PIP, liecināja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārvērstos par [-25 % – -29 %] lieliem zaudējumiem.

| (303) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv iespējamība, ka kaitējums atkārtotos. |
| --- | --- |

(303)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv iespējamība, ka kaitējums atkārtotos.

5.4.   Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

| (304) | Krievijas Federācija apgalvoja, ka Savienības ražotāji stingri kontrolē AN nozari, jo tiem ir liela tirgus daļa, augoši ražošanas un pārdošanas apjomi. Kā norāda Krievijas Federācija, Savienības ražotāji tādējādi bija gatavi, ka tiks atcelti to Krievijas konkurentiem noteiktie maksājumi, ko apliecina pieaugošais no Savienības eksportētais AN apjoms. |
| --- | --- |

(304)

Krievijas Federācija apgalvoja, ka Savienības ražotāji stingri kontrolē AN nozari, jo tiem ir liela tirgus daļa, augoši ražošanas un pārdošanas apjomi. Kā norāda Krievijas Federācija, Savienības ražotāji tādējādi bija gatavi, ka tiks atcelti to Krievijas konkurentiem noteiktie maksājumi, ko apliecina pieaugošais no Savienības eksportētais AN apjoms.

| (305) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, neraugoties uz ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija lielāka par 90 %. Tomēr tas neliek apšaubīt Komisijas konstatēto, ka pasākumiem zaudējot spēku, importa apjoms par dempinga cenām no Krievijas palielinātos, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka AN tirgus reaģē uz cenu izmaiņām. Šī iemesla dēļ, pieaugot importam par dempinga cenām no Krievijas (ja pasākumi tiktu atcelti), Savienības ražošanas nozarei nāktos zaudēt pārdošanas apjomu un līdz ar to – ražošanas apjomu, kas ir nepieciešams, lai noturētu pastāvīgās izmaksas konkurētspējīgā līmenī (pastāvīgās izmaksas palielinātos, jo tās tiktu sadalītas pa mazāku ražošanas apjomu, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti). Kā paskaidrots 298.–302. apsvērumā, šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saskartos ar tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību. Rentabilitātes līmenis ievērojami samazinātos un kļūtu negatīvs. Patiešām, jau sākotnējā izmeklēšanā tika novērots, ka Savienības ražotājiem bija jāsamazina cenas ievērojami zem pašizmaksas, lai saglabātu noteiktu pārdošanas apjomu un spētu konkurēt ar importu no Krievijas, kura cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šādi tika radīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei, kas izpaudās kā pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās, kā arī, kas vēl būtiskāk, Savienības ražošanas nozares cenu un peļņas samazināšanās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(305)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, neraugoties uz ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija lielāka par 90 %. Tomēr tas neliek apšaubīt Komisijas konstatēto, ka pasākumiem zaudējot spēku, importa apjoms par dempinga cenām no Krievijas palielinātos, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka AN tirgus reaģē uz cenu izmaiņām. Šī iemesla dēļ, pieaugot importam par dempinga cenām no Krievijas (ja pasākumi tiktu atcelti), Savienības ražošanas nozarei nāktos zaudēt pārdošanas apjomu un līdz ar to – ražošanas apjomu, kas ir nepieciešams, lai noturētu pastāvīgās izmaksas konkurētspējīgā līmenī (pastāvīgās izmaksas palielinātos, jo tās tiktu sadalītas pa mazāku ražošanas apjomu, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti). Kā paskaidrots 298.–302. apsvērumā, šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saskartos ar tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību. Rentabilitātes līmenis ievērojami samazinātos un kļūtu negatīvs. Patiešām, jau sākotnējā izmeklēšanā tika novērots, ka Savienības ražotājiem bija jāsamazina cenas ievērojami zem pašizmaksas, lai saglabātu noteiktu pārdošanas apjomu un spētu konkurēt ar importu no Krievijas, kura cenas bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Šādi tika radīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei, kas izpaudās kā pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās, kā arī, kas vēl būtiskāk, Savienības ražošanas nozares cenu un peļņas samazināšanās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (306) | RFPA apgalvoja, ka Savienības AN tirgus pievilcīgums bija pārspīlēts. Eiropas Savienību šajā sakarā neraksturoja nekādas papildu priekšrocības. Piemēram, transportēšanas izmaksas no Krievijas (Baltijas) līdz Brazīlijai, ASV un Centrālamerikai bija gandrīz tādas pašas kā transportēšanas izmaksas līdz ES. Vēl jo vairāk – ar drošumu saistītie ierobežojumi un Apvienotās Karalistes prasība AN transportēt tikai mazos kuģos bieži padarīja transportēšanas izmaksas uz ES lielākas nekā uz Brazīliju. |
| --- | --- |

(306)

RFPA apgalvoja, ka Savienības AN tirgus pievilcīgums bija pārspīlēts. Eiropas Savienību šajā sakarā neraksturoja nekādas papildu priekšrocības. Piemēram, transportēšanas izmaksas no Krievijas (Baltijas) līdz Brazīlijai, ASV un Centrālamerikai bija gandrīz tādas pašas kā transportēšanas izmaksas līdz ES. Vēl jo vairāk – ar drošumu saistītie ierobežojumi un Apvienotās Karalistes prasība AN transportēt tikai mazos kuģos bieži padarīja transportēšanas izmaksas uz ES lielākas nekā uz Brazīliju.

RFPA

| (307) | Šis apgalvojums tika atzīts par faktiem neatbilstošu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, transportēšanas izmaksas uz citām trešām valstīm bija gandrīz par 30 % lielākas nekā transportēšanas izmaksas uz Savienību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(307)

Šis apgalvojums tika atzīts par faktiem neatbilstošu. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, transportēšanas izmaksas uz citām trešām valstīm bija gandrīz par 30 % lielākas nekā transportēšanas izmaksas uz Savienību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (308) | No RFPA iesniegtās informācijas turklāt izrietēja, ka viens no lielākajiem Savienības ražotājiem Krievijā iepirkto AN pārdeva tālāk uz galamērķi ārpus Savienības. Kā norādīja RFPA, tas pierāda, ka Savienības ražotāji nebija godīgi, kaitējot Savienības lauksaimniekiem. Antidempinga pasākumi nebija paredzēti, lai radītu Savienības ražošanas nozares izaugsmi globālajos eksporta tirgos, izmantojot ienākumus no lielāka pārdošanas apjoma Savienībā, lai pirktu, kā apgalvots, par dempinga cenām tirgotus ražojumus tālākpārdošanai pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(308)

No RFPA iesniegtās informācijas turklāt izrietēja, ka viens no lielākajiem Savienības ražotājiem Krievijā iepirkto AN pārdeva tālāk uz galamērķi ārpus Savienības. Kā norādīja RFPA, tas pierāda, ka Savienības ražotāji nebija godīgi, kaitējot Savienības lauksaimniekiem. Antidempinga pasākumi nebija paredzēti, lai radītu Savienības ražošanas nozares izaugsmi globālajos eksporta tirgos, izmantojot ienākumus no lielāka pārdošanas apjoma Savienībā, lai pirktu, kā apgalvots, par dempinga cenām tirgotus ražojumus tālākpārdošanai pasaules tirgū.

RFPA

RFPA

| (309) | Izmeklēšanā tika parādīts, ka no Krievijas iepirktā AN tālākpārdošanu, ko minēja RFPA, veica trešo valstu un Savienības struktūras grupā, kurā ietilpst Savienības ražotājs. Šī tālākpārdošana tika veikta uz Latīņameriku. Kā redzams no grupas gada pārskatiem, šīs grupas Latīņamerikā gūtie ieņēmumi (aptuveni 75 % ieņēmumu tika gūti no mēslošanas līdzekļu pārdošanas) veidoja mazāk nekā 10 % no visiem grupas ieņēmumiem. Šajos pašos grupas pārskatos ir redzams, ka būtiski grupas ieņēmumi joprojām tiek gūti Eiropā (vairāk nekā 30 %). Tādēļ grupas uzņēmumu no Krievijas iepirktā AN tālākpārdošana nevarēja nākt par labu šī Savienības ražotāja darbības rādītājiem globālajos eksporta tirgos un par sliktu – Savienības lauksaimniekiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(309)

Izmeklēšanā tika parādīts, ka no Krievijas iepirktā AN tālākpārdošanu, ko minēja RFPA, veica trešo valstu un Savienības struktūras grupā, kurā ietilpst Savienības ražotājs. Šī tālākpārdošana tika veikta uz Latīņameriku. Kā redzams no grupas gada pārskatiem, šīs grupas Latīņamerikā gūtie ieņēmumi (aptuveni 75 % ieņēmumu tika gūti no mēslošanas līdzekļu pārdošanas) veidoja mazāk nekā 10 % no visiem grupas ieņēmumiem. Šajos pašos grupas pārskatos ir redzams, ka būtiski grupas ieņēmumi joprojām tiek gūti Eiropā (vairāk nekā 30 %). Tādēļ grupas uzņēmumu no Krievijas iepirktā AN tālākpārdošana nevarēja nākt par labu šī Savienības ražotāja darbības rādītājiem globālajos eksporta tirgos un par sliktu – Savienības lauksaimniekiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

RFPA

| (310) | RFPA pēc tam apgalvoja, ka šī tālākpārdošana bija ilgtermiņa saistības rīkoties kā Krievijas AN izplatītājam eksporta tirgos ārpus Eiropas Savienības, tādēļ tā būtiski mazināja jebkādu risku, ka eksports pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas varētu tikt novirzīts. Šādas ilgtermiņa saistības piesaistīja Krievijas AN apjomus tirgiem ārpus ES un būtu uzskatāmas par pierādījumu tam, ka kaitējums neatkārtosies, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(310)

RFPA pēc tam apgalvoja, ka šī tālākpārdošana bija ilgtermiņa saistības rīkoties kā Krievijas AN izplatītājam eksporta tirgos ārpus Eiropas Savienības, tādēļ tā būtiski mazināja jebkādu risku, ka eksports pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas varētu tikt novirzīts. Šādas ilgtermiņa saistības piesaistīja Krievijas AN apjomus tirgiem ārpus ES un būtu uzskatāmas par pierādījumu tam, ka kaitējums neatkārtosies, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku.

RFPA

| (311) | Komisija norādīja, ka grupas, kurā ietilpst Savienības ražotājs, uzvedība neatspoguļo Krievijas ražotāju eksportētāju uzvedību, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, tāpēc ka tie ir neatkarīgi ekonomikas dalībnieki. Piemēram, šī vai citu ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda varētu tikt (no)virzīta uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt saistībā ar Savienībā piemērojamiem antidempinga maksājumiem noslēgtās vienošanās būtu iespējams pārskatīt, ja pasākumi zaudētu spēku un Krievijas AN ražotājiem kļūtu pieejamāks pievilcīgs tirgus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(311)

Komisija norādīja, ka grupas, kurā ietilpst Savienības ražotājs, uzvedība neatspoguļo Krievijas ražotāju eksportētāju uzvedību, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, tāpēc ka tie ir neatkarīgi ekonomikas dalībnieki. Piemēram, šī vai citu ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda varētu tikt (no)virzīta uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt saistībā ar Savienībā piemērojamiem antidempinga maksājumiem noslēgtās vienošanās būtu iespējams pārskatīt, ja pasākumi zaudētu spēku un Krievijas AN ražotājiem kļūtu pieejamāks pievilcīgs tirgus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (312) | RFPA arī apgalvoja, ka palielināts AN patēriņš Krievijas iekšzemes tirgū un Krievijas AN ražotāju esošie izplatīšanas tīkli ārpus ES kalpo par kaitējuma atkārtošanās neiespējamības pierādījumu, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(312)

RFPA arī apgalvoja, ka palielināts AN patēriņš Krievijas iekšzemes tirgū un Krievijas AN ražotāju esošie izplatīšanas tīkli ārpus ES kalpo par kaitējuma atkārtošanās neiespējamības pierādījumu, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku.

RFPA

| (313) | Analizējot AN patēriņu Krievijas iekšzemes tirgū 130.–134. apsvērumā, tika secināts, ka palielināšanās nav garantēta. Turklāt esošie izplatīšanas tīkli citās trešās valstīs neliedz eksportētājiem izmantot esošos izplatīšanas tīklus vai izveidot jaunus Savienības tirgū. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(313)

Analizējot AN patēriņu Krievijas iekšzemes tirgū 130.–134. apsvērumā, tika secināts, ka palielināšanās nav garantēta. Turklāt esošie izplatīšanas tīkli citās trešās valstīs neliedz eksportētājiem izmantot esošos izplatīšanas tīklus vai izveidot jaunus Savienības tirgū. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (314) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Krievijas ražošanas jauda tika pilnībā izmantota. Šī iemesla dēļ nebija iespējams būtiski palielināt amonija nitrāta ražošanas apjomu un tā eksportu uz ES. Pieprasījums pēc amonija nitrāta visā pasaulē ir būtiski palielinājies un turpinās palielināties. Pieprasījums pēc mēslošanas līdzekļiem Latīņamerikas un Āzijas un Klusā okeāna reģionos, ko noteica lauksaimniecības zemes platību palielināšanās šajās valstīs, sekmēja amonija nitrāta tirgus izaugsmi. Pieprasījums pēc amonija nitrāta palielinājās arī Krievijā. Tomēr ES pieprasījuma tirgus izaugsme bija lēnāka nekā citos reģionos. Tādēļ, ja pasākumi zaudētu spēku, amonija nitrāta importa apjoms no Krievijas būtiski nepieaugtu. |
| --- | --- |

(314)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Krievijas ražošanas jauda tika pilnībā izmantota. Šī iemesla dēļ nebija iespējams būtiski palielināt amonija nitrāta ražošanas apjomu un tā eksportu uz ES. Pieprasījums pēc amonija nitrāta visā pasaulē ir būtiski palielinājies un turpinās palielināties. Pieprasījums pēc mēslošanas līdzekļiem Latīņamerikas un Āzijas un Klusā okeāna reģionos, ko noteica lauksaimniecības zemes platību palielināšanās šajās valstīs, sekmēja amonija nitrāta tirgus izaugsmi. Pieprasījums pēc amonija nitrāta palielinājās arī Krievijā. Tomēr ES pieprasījuma tirgus izaugsme bija lēnāka nekā citos reģionos. Tādēļ, ja pasākumi zaudētu spēku, amonija nitrāta importa apjoms no Krievijas būtiski nepieaugtu.

| (315) | Ņemot vērā Savienības tirgus lielumu, ģeogrāfisko tuvumu, cenas, konstatēto ticamo cenas samazinājumu, kā arī faktu, ka dažiem Krievijas eksportētājiem Savienībā ir nostiprinājušies mēslošanas līdzekļu piegādes kanāli, kas sekmē eksporta loģistiku, Savienības tirgus tika uzskatīts par Krievijas ražotājiem pievilcīgu. Komisija uzskatīja, ka prognozētais patēriņa līmenis attiecīgajās valstīs bija tāds, kas ļautu tikai daļēji absorbēt Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(315)

Ņemot vērā Savienības tirgus lielumu, ģeogrāfisko tuvumu, cenas, konstatēto ticamo cenas samazinājumu, kā arī faktu, ka dažiem Krievijas eksportētājiem Savienībā ir nostiprinājušies mēslošanas līdzekļu piegādes kanāli, kas sekmē eksporta loģistiku, Savienības tirgus tika uzskatīts par Krievijas ražotājiem pievilcīgu. Komisija uzskatīja, ka prognozētais patēriņa līmenis attiecīgajās valstīs bija tāds, kas ļautu tikai daļēji absorbēt Krievijas ražotāju neizmantoto jaudu.

| (316) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Krievijas ražotāju eksportētāju ieguldījumi Brazīlijā un citās trešās valstīs liecināja par Brazīlijas un citu trešo valstu pievilcīgumu pretstatā Savienībai. |
| --- | --- |

(316)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Krievijas ražotāju eksportētāju ieguldījumi Brazīlijā un citās trešās valstīs liecināja par Brazīlijas un citu trešo valstu pievilcīgumu pretstatā Savienībai.

| (317) | Komisija atzīmēja, ka šie ieguldījumi apstiprina Krievijas ražotāju gatavību eksportēt uz trešām valstīm. Taču šie ieguldījumi tika veikti laikā, kad pasākumi Savienībā bija spēkā. Tie neliecina, ka šie tirgi būtu pievilcīgāki nekā Savienības tirgus, ja pasākumus izbeigtu. |
| --- | --- |

(317)

Komisija atzīmēja, ka šie ieguldījumi apstiprina Krievijas ražotāju gatavību eksportēt uz trešām valstīm. Taču šie ieguldījumi tika veikti laikā, kad pasākumi Savienībā bija spēkā. Tie neliecina, ka šie tirgi būtu pievilcīgāki nekā Savienības tirgus, ja pasākumus izbeigtu.

| (318) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecībā uz AN importu ES noteiktais pasākums ir bijis spēkā vairāk nekā 25 gadus un ka tā esot bezprecedenta situācija, kas neatbilst antidempinga pasākumu būtībai. |
| --- | --- |

(318)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecībā uz AN importu ES noteiktais pasākums ir bijis spēkā vairāk nekā 25 gadus un ka tā esot bezprecedenta situācija, kas neatbilst antidempinga pasākumu būtībai.

| (319) | Ar pamatregulu nav noteikts maksimālais antidempinga pasākumu piemērošanas laiks. Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu secināja, ka pastāv dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(319)

Ar pamatregulu nav noteikts maksimālais antidempinga pasākumu piemērošanas laiks. Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu secināja, ka pastāv dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts.

| (320) | Vairākas ieinteresētās personas (98) pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka Komisija nebija ņēmusi vērā Savienības ražotāju faktisko stāvokli Savienības tirgū – lielas grupas ar spēcīgiem izplatīšanas tīkliem, ko sargāja šķēršļi importam un kas patlaban varēja noteikt piemaksas par AN, salīdzinot ar pasaules tirgiem, ieskaitot Melnās jūras, Baltijas valstu un Brazīlijas reģionu. Tās apgalvoja, ka spēkā esošais antidempinga pasākums bija pārmērīga korekcija, tāpēc ka Savienības ražošanas nozare, izmantojot tikai pusi no ražošanas jaudas, guva peļņu, kas par vairāk nekā 8 % pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu, kā arī lielu peļņu no kapitāla ieguldījuma. |
| --- | --- |

(320)

Vairākas ieinteresētās personas (98) pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka Komisija nebija ņēmusi vērā Savienības ražotāju faktisko stāvokli Savienības tirgū – lielas grupas ar spēcīgiem izplatīšanas tīkliem, ko sargāja šķēršļi importam un kas patlaban varēja noteikt piemaksas par AN, salīdzinot ar pasaules tirgiem, ieskaitot Melnās jūras, Baltijas valstu un Brazīlijas reģionu. Tās apgalvoja, ka spēkā esošais antidempinga pasākums bija pārmērīga korekcija, tāpēc ka Savienības ražošanas nozare, izmantojot tikai pusi no ražošanas jaudas, guva peļņu, kas par vairāk nekā 8 % pārsniedza Savienības ražošanas nozares mērķa peļņu, kā arī lielu peļņu no kapitāla ieguldījuma.

98

| (321) | Pirmkārt, apstāklis, ka daži Savienības ražotāji ietilpst lielās grupās, ne vienmēr nozīmē, ka tie spēj noteikt cenu piemaksas. Turklāt, pretēji apgalvotajam, tikai tas vien, ka pastāv četras lielas grupas un dažādi mazāki ražotāji, nepadara tās par oligopolu. |
| --- | --- |

(321)

Pirmkārt, apstāklis, ka daži Savienības ražotāji ietilpst lielās grupās, ne vienmēr nozīmē, ka tie spēj noteikt cenu piemaksas. Turklāt, pretēji apgalvotajam, tikai tas vien, ka pastāv četras lielas grupas un dažādi mazāki ražotāji, nepadara tās par oligopolu.

| (322) | Otrkārt, tika konstatēts, ka piemaksa, kuru, kā tiek apgalvots, noteica šīs ieinteresētās personas, ir AN tūlītējo cenu (proti, noslēgto pārdošanas darījumu, oferšu, piedāvājumu) starpība ar dažādiem piegādes nosacījumiem Francijā un Melnās jūras, Baltijas valstu, Brazīlijas un citos reģionos, proti, salīdzinājuma pamats nebija vienā un tajā pašā piegādes līmenī, kā apgalvoja minētās personas. Tas ir jo īpaši svarīgi, jo pašas personas savās piezīmēs atzīst, ka AN transportēšana ir dārga. Turklāt, balstoties uz šīm cenām, nevar izdarīt nekādus secinājumus, kā izklāstīts 199. apsvērumā, jo tās ietvēra ofertes un piedāvājumu cenas, kas, iespējams, nebija noslēgti līdz galam un attiecas tikai uz vienu dalībvalsti. AN cenas Savienībā ir atšķirīgas, ko Acron netieši atzīst savās 262. apsvērumā atkārtotajās piezīmēs, apgalvojot, ka Komisijas paziņotās Savienības cenas ir pārāk zemas un tādēļ tām jābūt tikai Polijas un Lietuvas cenām. Treškārt, Savienības ražotāju AN cenas Savienībā, kā konstatēts un aprakstīts 199. apsvērumā, attiecīgajā periodā bija par 14–25 % zemākas nekā AN tūlītējās cenas Francijā (99), ko šīs ieinteresētās personas bija norādījušas. Ceturtkārt, kā ilustrēts 244. apsvērumā, pēc Melnās jūras, Baltijas valstu un Brazīlijas reģionu AN tūlītējo cenu pielīdzināšanas CIF cenai pie ES robežas (100) faktiskās AN cenas Savienībā bija tādā pašā līmenī 2016.–2017. gadā un tikai par 9–15 EUR/t augstākas 2018. gadā un PIP. Tādēļ šādu faktiskās AN cenas atšķirību starp Savienību un citiem tirgiem nevarēja uzskatīt par paliekošu un/vai būtisku. |
| --- | --- |

(322)

Otrkārt, tika konstatēts, ka piemaksa, kuru, kā tiek apgalvots, noteica šīs ieinteresētās personas, ir AN tūlītējo cenu (proti, noslēgto pārdošanas darījumu, oferšu, piedāvājumu) starpība ar dažādiem piegādes nosacījumiem Francijā un Melnās jūras, Baltijas valstu, Brazīlijas un citos reģionos, proti, salīdzinājuma pamats nebija vienā un tajā pašā piegādes līmenī, kā apgalvoja minētās personas. Tas ir jo īpaši svarīgi, jo pašas personas savās piezīmēs atzīst, ka AN transportēšana ir dārga. Turklāt, balstoties uz šīm cenām, nevar izdarīt nekādus secinājumus, kā izklāstīts 199. apsvērumā, jo tās ietvēra ofertes un piedāvājumu cenas, kas, iespējams, nebija noslēgti līdz galam un attiecas tikai uz vienu dalībvalsti. AN cenas Savienībā ir atšķirīgas, ko Acron netieši atzīst savās 262. apsvērumā atkārtotajās piezīmēs, apgalvojot, ka Komisijas paziņotās Savienības cenas ir pārāk zemas un tādēļ tām jābūt tikai Polijas un Lietuvas cenām. Treškārt, Savienības ražotāju AN cenas Savienībā, kā konstatēts un aprakstīts 199. apsvērumā, attiecīgajā periodā bija par 14–25 % zemākas nekā AN tūlītējās cenas Francijā (99), ko šīs ieinteresētās personas bija norādījušas. Ceturtkārt, kā ilustrēts 244. apsvērumā, pēc Melnās jūras, Baltijas valstu un Brazīlijas reģionu AN tūlītējo cenu pielīdzināšanas CIF cenai pie ES robežas (100) faktiskās AN cenas Savienībā bija tādā pašā līmenī 2016.–2017. gadā un tikai par 9–15 EUR/t augstākas 2018. gadā un PIP. Tādēļ šādu faktiskās AN cenas atšķirību starp Savienību un citiem tirgiem nevarēja uzskatīt par paliekošu un/vai būtisku.

Acron

99

100

| (323) | Attiecībā uz minēto Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas pārsniedz 8 %, kā pierādījumu piemaksas noteikšanai Komisija norāda, ka mērķa peļņa nav peļņa, virs kuras iestājas cenas piemaksa, un arī liela peļņa no kapitāla ieguldījuma nepierāda cenas piemaksu. Turklāt izlasē iekļauto Krievijas ražotāju eksportētāju rentabilitāte ir daudz augstāka par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Saskaņā ar šī argumenta loģiku tieši Krievijas ražotāji eksportētāji, nevis Savienības ražošanas nozare, piemēro būtisku cenas piemaksu iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Kas attiecas uz jaudas izmantojumu, jau iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz amonija nitrātu ir ticis atzīts, ka attiecīgajam ražojumam jaudas izmantojuma zemais līmenis nav ļoti būtisks kritērijs, kas ļautu vērtēt kopējo nozares ekonomisko stāvokli. Tas tā ir tādēļ, ka šķidro amonija nitrātu (starpproduktu) var izmantot gan cietā amonija nitrāta, gan citu lejupējo ražojumu ražošanā. Tādēļ, ņemot vērā, ka pastāv tādas daudzfunkcionālas iekārtas, ar kuru palīdzību ir iespējams pārorientēt ražošanu no viena mēslošanas līdzekļa uz citu, pastāv arī statistikas datu izkropļojumu varbūtība. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(323)

Attiecībā uz minēto Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas pārsniedz 8 %, kā pierādījumu piemaksas noteikšanai Komisija norāda, ka mērķa peļņa nav peļņa, virs kuras iestājas cenas piemaksa, un arī liela peļņa no kapitāla ieguldījuma nepierāda cenas piemaksu. Turklāt izlasē iekļauto Krievijas ražotāju eksportētāju rentabilitāte ir daudz augstāka par Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Saskaņā ar šī argumenta loģiku tieši Krievijas ražotāji eksportētāji, nevis Savienības ražošanas nozare, piemēro būtisku cenas piemaksu iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Kas attiecas uz jaudas izmantojumu, jau iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz amonija nitrātu ir ticis atzīts, ka attiecīgajam ražojumam jaudas izmantojuma zemais līmenis nav ļoti būtisks kritērijs, kas ļautu vērtēt kopējo nozares ekonomisko stāvokli. Tas tā ir tādēļ, ka šķidro amonija nitrātu (starpproduktu) var izmantot gan cietā amonija nitrāta, gan citu lejupējo ražojumu ražošanā. Tādēļ, ņemot vērā, ka pastāv tādas daudzfunkcionālas iekārtas, ar kuru palīdzību ir iespējams pārorientēt ražošanu no viena mēslošanas līdzekļa uz citu, pastāv arī statistikas datu izkropļojumu varbūtība. Tāpēc šo personu apgalvojums tika noraidīts.

| (324) | Vairākas ieinteresētās personas (101) apgalvoja, ka Komisija nav bijusi konsekventa, apgalvojot, ka konkurējošai mijiedarbībai trešās valstīs nebūtu nozīmes, nosakot, vai kaitējums varētu atkārtoties, jo cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm tika uzskatītas par piemērotām, lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību un iespējamo Krievijas importa cenu līmeni, ja antidempinga pasākumu nebūtu. Turklāt ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijas izmantotos datus par eksportu neapstiprina Eurostat rādītāji par KN kodiem 310230 90 un 310240 90. Tās apgalvoja, ka Ķīna nebija Savienības AN ražotāju eksporta galamērķis un ka franko uz kuģa klāja (FOB) piegādes eksporta pārdošanas cenas bija zemākas par vidējo ražotāja pārdošanas cenu Savienībā. |
| --- | --- |

(324)

Vairākas ieinteresētās personas (101) apgalvoja, ka Komisija nav bijusi konsekventa, apgalvojot, ka konkurējošai mijiedarbībai trešās valstīs nebūtu nozīmes, nosakot, vai kaitējums varētu atkārtoties, jo cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm tika uzskatītas par piemērotām, lai noteiktu dempinga atkārtošanās iespējamību un iespējamo Krievijas importa cenu līmeni, ja antidempinga pasākumu nebūtu. Turklāt ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka Komisijas izmantotos datus par eksportu neapstiprina Eurostat rādītāji par KN kodiem 310230 90 un 310240 90. Tās apgalvoja, ka Ķīna nebija Savienības AN ražotāju eksporta galamērķis un ka franko uz kuģa klāja (FOB) piegādes eksporta pārdošanas cenas bija zemākas par vidējo ražotāja pārdošanas cenu Savienībā.

101

Eurostat

| (325) | Kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanos, tad Komisijas izmeklēšana ir saistīta tikai ar situāciju Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozare galvenokārt darbojas vietējā tirgū, kas ir tās pamatdarbība. Tas, ka Krievijas ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare var savstarpēji konkurēt citos trešo valstu tirgos ar atšķirīgām tirgus īpašībām, tiešā veidā neattiecas uz šo analīzi. Jo īpaši, kā atzīts 174. apsvērumā, Savienības tirgus AN patēriņa ziņā ir sarūkošs tirgus, ko, iespējams, nevarētu teikt par pārējiem tirgiem, un tā to apgalvo arī ražotāji eksportētāji. Gluži pretēji – dempinga atkārtošanās iespējamības analīze ietver tādu faktoru analīzi kā ražotāju eksportētāju uzvedība un cenu noteikšana trešā valstī un tā stimuli novirzīt eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(325)

Kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanos, tad Komisijas izmeklēšana ir saistīta tikai ar situāciju Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozare galvenokārt darbojas vietējā tirgū, kas ir tās pamatdarbība. Tas, ka Krievijas ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare var savstarpēji konkurēt citos trešo valstu tirgos ar atšķirīgām tirgus īpašībām, tiešā veidā neattiecas uz šo analīzi. Jo īpaši, kā atzīts 174. apsvērumā, Savienības tirgus AN patēriņa ziņā ir sarūkošs tirgus, ko, iespējams, nevarētu teikt par pārējiem tirgiem, un tā to apgalvo arī ražotāji eksportētāji. Gluži pretēji – dempinga atkārtošanās iespējamības analīze ietver tādu faktoru analīzi kā ražotāju eksportētāju uzvedība un cenu noteikšana trešā valstī un tā stimuli novirzīt eksportu uz Savienību.

| (326) | Turklāt, pat ja trešo valstu tirgos notiek kāda mijiedarbība starp Savienības ražošanas nozari un ražotājiem eksportētājiem, to nevar uzskatīt par pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir jauda konkurēt ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem trešo valstu tirgos, nemaz nerunājot par Savienības tirgu. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozare un Krievijas ražotāji eksportētāji orientējas uz atšķirīgiem eksporta tirgiem. Savienības ražošanas nozares galvenie eksporta galamērķi ir Ķīna, Ukraina, Brazīlija, Serbija un Austrālija. Kā minēts 120. apsvērumā, Ukraina un Austrālija Krievijas eksportam faktiski ir slēgtas. Vienīgi Brazīlijā patiesi notiek mijiedarbība ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Tomēr arī tur, kā liecina eksporta statistika (102), Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms veido tikai aptuveni 4 % no Krievijas ražotāju eksportētāju eksporta apjoma. Turklāt, kas vēl svarīgāk, ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt negodīgu konkurenci Savienības tirgū no Krievijas ražotāju eksportētāju puses, jo, kā secināts 169. apsvērumā, ir ļoti iespējams, ka Krievijas AN ražotāji lielā daudzumā eksportētu uz Savienību AN par dempinga cenām, ja nepastāvētu ES pasākumi. |
| --- | --- |

(326)

Turklāt, pat ja trešo valstu tirgos notiek kāda mijiedarbība starp Savienības ražošanas nozari un ražotājiem eksportētājiem, to nevar uzskatīt par pierādījumu, ka Savienības ražošanas nozarei ir jauda konkurēt ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem trešo valstu tirgos, nemaz nerunājot par Savienības tirgu. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozare un Krievijas ražotāji eksportētāji orientējas uz atšķirīgiem eksporta tirgiem. Savienības ražošanas nozares galvenie eksporta galamērķi ir Ķīna, Ukraina, Brazīlija, Serbija un Austrālija. Kā minēts 120. apsvērumā, Ukraina un Austrālija Krievijas eksportam faktiski ir slēgtas. Vienīgi Brazīlijā patiesi notiek mijiedarbība ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Tomēr arī tur, kā liecina eksporta statistika (102), Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms veido tikai aptuveni 4 % no Krievijas ražotāju eksportētāju eksporta apjoma. Turklāt, kas vēl svarīgāk, ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt negodīgu konkurenci Savienības tirgū no Krievijas ražotāju eksportētāju puses, jo, kā secināts 169. apsvērumā, ir ļoti iespējams, ka Krievijas AN ražotāji lielā daudzumā eksportētu uz Savienību AN par dempinga cenām, ja nepastāvētu ES pasākumi.

102

| (327) | Saistībā ar ieinteresēto personu apgalvojumu, ka Eurostat dati neapstiprina Komisijas konstatējumus attiecībā uz galamērķiem un cenām, Komisija norādīja, ka ieinteresētās personas bija ņēmušas vērā tikai divus no KN kodiem, kuri attiecas uz pārskatāmo ražojumu. Tādēļ tās aplūkoja tikai attiecīgā Savienības eksporta šauru pārskatu. Turklāt pareizais pamats, lai salīdzinātu eksporta cenas ar Savienības ražotāja cenām, ir nevis FOB cenu līmenis, bet CIF piegādes cenas līmenis līdz eksporta galamērķim, tāpēc ka cenas ir jāsalīdzina vienā un tajā pašā piegādes punktā. |
| --- | --- |

(327)

Saistībā ar ieinteresēto personu apgalvojumu, ka Eurostat dati neapstiprina Komisijas konstatējumus attiecībā uz galamērķiem un cenām, Komisija norādīja, ka ieinteresētās personas bija ņēmušas vērā tikai divus no KN kodiem, kuri attiecas uz pārskatāmo ražojumu. Tādēļ tās aplūkoja tikai attiecīgā Savienības eksporta šauru pārskatu. Turklāt pareizais pamats, lai salīdzinātu eksporta cenas ar Savienības ražotāja cenām, ir nevis FOB cenu līmenis, bet CIF piegādes cenas līmenis līdz eksporta galamērķim, tāpēc ka cenas ir jāsalīdzina vienā un tajā pašā piegādes punktā.

Eurostat

CIF

| (328) | Visbeidzot, Krievijas ražotāji eksportētāji PIP strādāja ar lielu peļņu (rentabilitāte no 24 % līdz 50 %), un to vidējā pārdošanas cena trešo valstu tirgos bija 133 EUR par tonnu. Pat, ieskaitot transportēšanas un apdrošināšanas izmaksas Savienībā (103), Krievijas ražotāju eksportētāju vidējā CIF cena līdz Kopienas robežai būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares peļņas un zaudējumu sliekšņa cenu (104). Līdz ar to Krievijas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū būtu rentabli, kamēr Savienības ražošanas nozare vienīgi segtu savas izmaksas. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(328)

Visbeidzot, Krievijas ražotāji eksportētāji PIP strādāja ar lielu peļņu (rentabilitāte no 24 % līdz 50 %), un to vidējā pārdošanas cena trešo valstu tirgos bija 133 EUR par tonnu. Pat, ieskaitot transportēšanas un apdrošināšanas izmaksas Savienībā (103), Krievijas ražotāju eksportētāju vidējā CIF cena līdz Kopienas robežai būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares peļņas un zaudējumu sliekšņa cenu (104). Līdz ar to Krievijas ražotāji eksportētāji Savienības tirgū būtu rentabli, kamēr Savienības ražošanas nozare vienīgi segtu savas izmaksas. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

103

CIF

104

| (329) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas izcelsmes imports nevarētu nodarīt kaitējumu Savienības ražotājiem, tāpēc ka:






  i) | nebija nekādu pierādījumu, ka Krievijas izcelsmes imports “strauji iegūtu tirgus daļas” Savienības tirgū, ja antidempinga pasākumus atceltu. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozare bija apliecinājusi spēju palielināt klātbūtni trešo valstu tirgos, neraugoties uz Krievijas izcelsmes importa vienlaicīgo klātbūtni šajos tirgos; |
| --- | --- | --- |

(329)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Krievijas izcelsmes imports nevarētu nodarīt kaitējumu Savienības ražotājiem, tāpēc ka:

i)

nebija nekādu pierādījumu, ka Krievijas izcelsmes imports “strauji iegūtu tirgus daļas” Savienības tirgū, ja antidempinga pasākumus atceltu. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozare bija apliecinājusi spēju palielināt klātbūtni trešo valstu tirgos, neraugoties uz Krievijas izcelsmes importa vienlaicīgo klātbūtni šajos tirgos;

| ii) | Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa varētu pieaugt līdz 6 % no Savienības patēriņa, ar ko nebūtu pietiekami, lai izraisītu “tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību, kas negatīvi ietekmēs rentabilitāti”; |
| --- | --- |

ii)

Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa varētu pieaugt līdz 6 % no Savienības patēriņa, ar ko nebūtu pietiekami, lai izraisītu “tūlītēju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī pastāvīgo izmaksu palielināšanos par vienu vienību, kas negatīvi ietekmēs rentabilitāti”;

| iii) | Savienības iekšzemes tirgū zaudēto tirgus daļu kompensētu lielāks eksporta pārdošanas apjoms trešo valstu tirgos, kas nozīmē, ka Savienības ražotāju pastāvīgās izmaksas par vienību saglabātos stabilas; |
| --- | --- |

iii)

Savienības iekšzemes tirgū zaudēto tirgus daļu kompensētu lielāks eksporta pārdošanas apjoms trešo valstu tirgos, kas nozīmē, ka Savienības ražotāju pastāvīgās izmaksas par vienību saglabātos stabilas;

| iv) | iespējamās grūtības, ko sarūkošā tirgus dēļ piedzīvotu Savienības ražošanas nozare, nebūtu uzskatāmas par Krievijas izcelsmes importa nodarītu kaitējumu; |
| --- | --- |

iv)

iespējamās grūtības, ko sarūkošā tirgus dēļ piedzīvotu Savienības ražošanas nozare, nebūtu uzskatāmas par Krievijas izcelsmes importa nodarītu kaitējumu;

| v) | būtu nepieciešama papildu informācijas izpaušana, lai pienācīgi saprastu Savienības ražošanas nozares peļņas un zaudējumu simulācijā veiktos aprēķinus un to pieskaņošanu varbūtējām cenām par importu no Krievijas, ja antidempinga pasākumu nebūtu, jo tās ir nepārprotami balstītas uz neprecīzu metodiku. |
| --- | --- |

v)

būtu nepieciešama papildu informācijas izpaušana, lai pienācīgi saprastu Savienības ražošanas nozares peļņas un zaudējumu simulācijā veiktos aprēķinus un to pieskaņošanu varbūtējām cenām par importu no Krievijas, ja antidempinga pasākumu nebūtu, jo tās ir nepārprotami balstītas uz neprecīzu metodiku.

| (330) | Pirmkārt, kā minēts 325. un 326. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus nevar izmantot kā rādītāju Savienības ražošanas nozares spējai konkurēt ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem. Tomēr, kā paskaidrots 296. un 297. apsvērumā, kā arī 340. un 341. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem no cenas un tuvuma viedokļa. |
| --- | --- |

(330)

Pirmkārt, kā minēts 325. un 326. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus nevar izmantot kā rādītāju Savienības ražošanas nozares spējai konkurēt ar Krievijas ražotājiem eksportētājiem. Tomēr, kā paskaidrots 296. un 297. apsvērumā, kā arī 340. un 341. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem no cenas un tuvuma viedokļa.

| (331) | Otrkārt, ar Krievijas izcelsmes importa apjoma palielināšanos pie izmeklēšanā aplēstā cenu līmeņa būtu pietiekami, lai nekavējoties izraisītu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī nemainīgo izmaksu par vienību palielināšanos, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti, kā parādīts 302. apsvērumā. |
| --- | --- |

(331)

Otrkārt, ar Krievijas izcelsmes importa apjoma palielināšanos pie izmeklēšanā aplēstā cenu līmeņa būtu pietiekami, lai nekavējoties izraisītu Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos, kā arī nemainīgo izmaksu par vienību palielināšanos, kas negatīvi ietekmētu rentabilitāti, kā parādīts 302. apsvērumā.

| (332) | Treškārt, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanos, izmeklēšana attiecas uz situāciju Savienības tirgū. Komisijai nav skaidrs, kādēļ kaitējumu, kas ražošanas nozarei nodarīts Savienības tirgū, mazinātu iespējami ieguvumi citur. Tas, ka pastāv trešo valstu tirgi, uz kuriem Savienības ražošanas nozare varētu (no)virzīt pārdošanas apjomu, nav tieši saistīts ar kaitējuma atkārtošanās analīzi. |
| --- | --- |

(332)

Treškārt, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanos, izmeklēšana attiecas uz situāciju Savienības tirgū. Komisijai nav skaidrs, kādēļ kaitējumu, kas ražošanas nozarei nodarīts Savienības tirgū, mazinātu iespējami ieguvumi citur. Tas, ka pastāv trešo valstu tirgi, uz kuriem Savienības ražošanas nozare varētu (no)virzīt pārdošanas apjomu, nav tieši saistīts ar kaitējuma atkārtošanās analīzi.

| (333) | Ceturtkārt, Komisija nav konstatējusi būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(333)

Ceturtkārt, Komisija nav konstatējusi būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (334) | Piektkārt, visām ieinteresētajām personām pieejamajiem lietas materiāliem tika pievienota 302. apsvērumā aprakstītā simulācija (105). Izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati šajā simulācijā tika norādīti diapazona veidā, lai neatklātu izlasei specifisku informāciju, kas tika uzskatīta par konfidenciālu (ar to, iespējams, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tiktu atklāta izlasei specifiska informācija un tiem vai citām ieinteresētām personām sniegta komerciāla priekšrocība). Tas, ka vērtības ir izteiktas diapazona veidā, nepadara lietai pievienoto simulāciju nenozīmīgu un neliedz ražotājiem eksportētājiem tiesības uz aizstāvību, jo abas vērtības no diapazona apakšas līdz augšai pierāda to, ka Savienības ražošanas nozare pie izmantotā cenu līmeņa strādātu ar lieliem zaudējumiem. Turklāt simulācijā tika pieņemts, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena tiktu pazemināta līdz trešās valstīs novērotās Krievijas izcelsmes importa cenas līmenim. Citi simulācijas parametri, proti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un izmaksas, tad bija balstīti uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Ir jānorāda, ka simulācijā tika vērtētas Savienības ražotāju izmaksas attiecībā uz Savienībā pārdoto apjomu, nevis attiecībā uz saražoto apjomu. Šie apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(334)

Piektkārt, visām ieinteresētajām personām pieejamajiem lietas materiāliem tika pievienota 302. apsvērumā aprakstītā simulācija (105). Izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati šajā simulācijā tika norādīti diapazona veidā, lai neatklātu izlasei specifisku informāciju, kas tika uzskatīta par konfidenciālu (ar to, iespējams, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tiktu atklāta izlasei specifiska informācija un tiem vai citām ieinteresētām personām sniegta komerciāla priekšrocība). Tas, ka vērtības ir izteiktas diapazona veidā, nepadara lietai pievienoto simulāciju nenozīmīgu un neliedz ražotājiem eksportētājiem tiesības uz aizstāvību, jo abas vērtības no diapazona apakšas līdz augšai pierāda to, ka Savienības ražošanas nozare pie izmantotā cenu līmeņa strādātu ar lieliem zaudējumiem. Turklāt simulācijā tika pieņemts, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena tiktu pazemināta līdz trešās valstīs novērotās Krievijas izcelsmes importa cenas līmenim. Citi simulācijas parametri, proti, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un izmaksas, tad bija balstīti uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. Ir jānorāda, ka simulācijā tika vērtētas Savienības ražotāju izmaksas attiecībā uz Savienībā pārdoto apjomu, nevis attiecībā uz saražoto apjomu. Šie apgalvojumi tādējādi tiek noraidīti.

105

| (335) | Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija kļūdaini novērtējusi Krievijas izcelsmes importa iespējamo ietekmi uz situāciju Savienības ražošanas nozarē. Jo īpaši tā nebija ņēmusi vērā labvēlīgos tirgus apstākļus, kādos Savienības ražotāji darbosies turpmākos piecus gadus pazemināto gāzes izmaksu dēļ Savienībā. Tās apgalvoja, ka uz nākotni vērstā kaitējuma iespējamības analīzē būtu jāņem vērā šīs zemākās izmaksas un to ietekme uz Savienības ražotāju spēju efektīvi konkurēt ar Krievijas ražotājiem, ja nepastāvēs antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(335)

Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija kļūdaini novērtējusi Krievijas izcelsmes importa iespējamo ietekmi uz situāciju Savienības ražošanas nozarē. Jo īpaši tā nebija ņēmusi vērā labvēlīgos tirgus apstākļus, kādos Savienības ražotāji darbosies turpmākos piecus gadus pazemināto gāzes izmaksu dēļ Savienībā. Tās apgalvoja, ka uz nākotni vērstā kaitējuma iespējamības analīzē būtu jāņem vērā šīs zemākās izmaksas un to ietekme uz Savienības ražotāju spēju efektīvi konkurēt ar Krievijas ražotājiem, ja nepastāvēs antidempinga pasākumi.

| (336) | Balstoties uz Pasaules Bankas gāzes cenu prognozēm (106), gāzes cenas Eiropā attiecīgā perioda sākumā, proti, 2016. gadā, novēroto līmeni sasniegs 2023. gadā. Savienības ražotāju ražošanas izmaksām būtu jāseko šādai pašai tendencei, jo tās ir saistītas (200. apsvērums). Pie šādiem pieņēmumiem Savienības ražotāju ražošanas izmaksas būtu aptuveni 174 EUR/t – tāpat kā 2016. gadā. Pieņemot, ka cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm paliktu tādā pašā līmenī kā PIP (jo Krievijas regulētā gāzes cena saglabājas stabila (107)), šīs cenas tik un tā būtu zemākas par Savienības ražotāju ražošanas izmaksām (proti, zem 174 EUR/t). Balstoties uz minēto, ir iespējams, ka Krievijas eksports uz Savienību joprojām izdarītu augstu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(336)

Balstoties uz Pasaules Bankas gāzes cenu prognozēm (106), gāzes cenas Eiropā attiecīgā perioda sākumā, proti, 2016. gadā, novēroto līmeni sasniegs 2023. gadā. Savienības ražotāju ražošanas izmaksām būtu jāseko šādai pašai tendencei, jo tās ir saistītas (200. apsvērums). Pie šādiem pieņēmumiem Savienības ražotāju ražošanas izmaksas būtu aptuveni 174 EUR/t – tāpat kā 2016. gadā. Pieņemot, ka cenas Krievijas eksportam uz trešām valstīm paliktu tādā pašā līmenī kā PIP (jo Krievijas regulētā gāzes cena saglabājas stabila (107)), šīs cenas tik un tā būtu zemākas par Savienības ražotāju ražošanas izmaksām (proti, zem 174 EUR/t). Balstoties uz minēto, ir iespējams, ka Krievijas eksports uz Savienību joprojām izdarītu augstu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti.

106

107

| (337) | Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu atcelšana neatņemtu Savienības ražošanas nozarei visu aizsardzību, jo tā turpinātu gūt labumu no MFN (108) muitas nodokļa. |
| --- | --- |

(337)

Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu atcelšana neatņemtu Savienības ražošanas nozarei visu aizsardzību, jo tā turpinātu gūt labumu no MFN (108) muitas nodokļa.

108

| (338) | Antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Esošie tradicionālie muitas nodokļi nav paredzēti šim mērķim un tādēļ nevar būt iemesls antidempinga pasākumu nesaglabāšanai vai nepiemērošanai importam par negodīgi noteiktām cenām. Personu apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(338)

Antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Esošie tradicionālie muitas nodokļi nav paredzēti šim mērķim un tādēļ nevar būt iemesls antidempinga pasākumu nesaglabāšanai vai nepiemērošanai importam par negodīgi noteiktām cenām. Personu apgalvojums tiek noraidīts.

| (339) | Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus pievilcība bija novērtēta pārāk augstu:






  i) | Krievijas ražotāji eksportētāji eksportētu uz Savienību par tādu pašu cenu, kāda ir to eksportam uz citām trešām valstīm un ko, kā tiek apgalvots, ir atzinusi arī Komisija; |
| --- | --- | --- |

(339)

Šīs pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus pievilcība bija novērtēta pārāk augstu:

i)

Krievijas ražotāji eksportētāji eksportētu uz Savienību par tādu pašu cenu, kāda ir to eksportam uz citām trešām valstīm un ko, kā tiek apgalvots, ir atzinusi arī Komisija;

| ii) | balstoties uz vienu no izlasē iekļautajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, izmaksas par transportēšanu uz trešo valstu tirgiem (piemēram, Brazīliju, ASV un Centrālameriku) bija gandrīz tādas pašas kā izmaksas par transportēšanu uz Savienību. |
| --- | --- |

ii)

balstoties uz vienu no izlasē iekļautajiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, izmaksas par transportēšanu uz trešo valstu tirgiem (piemēram, Brazīliju, ASV un Centrālameriku) bija gandrīz tādas pašas kā izmaksas par transportēšanu uz Savienību.

| (340) | Pirmkārt, lai apsvērtu Krievijas ražotāju eksportētāju iespējamo AN cenu līmeni Savienībā bez pasākumiem, Komisija aplēsa iespējamo cenas samazinājuma līmeni, ja pasākumu nebūtu, izmantojot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, faktiskās cenas trešās valstīs (294. apsvērums). Secinājums, ka Krievijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, novirzītu eksportu uz Savienības tirgu, tika izdarīts tādēļ, ka dominējošās AN cenas Savienībā bija augstākas par Krievijas eksporta cenām trešo valstu tirgos, kas rada ekonomisku stimulu. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja cena Savienībā bija aptuveni 219 EUR par tonnu (200. apsvērums), kas bija ievērojami augstāka par trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo ražotāja eksporta cenu uz trešām valstīm, proti, 133 EUR par tonnu (81. apsvērums). Balstoties uz minēto, Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir ekonomisks stimuls pārdot tieši Savienībā, nevis trešo valstu tirgos. Jo īpaši tas tā ir, ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēs uz anketas jautājumiem ir norādījuši, ka tie jau pašlaik sedz izmaksas par pārdošanu Savienībā un gūst peļņu no pārdošanas pie esošajiem antidempinga pasākumiem. Tas liek domāt, ka, pārdodot Savienībā par vēl augstāku cenu, tie gūtu vēl lielāku peļņu. |
| --- | --- |

(340)

Pirmkārt, lai apsvērtu Krievijas ražotāju eksportētāju iespējamo AN cenu līmeni Savienībā bez pasākumiem, Komisija aplēsa iespējamo cenas samazinājuma līmeni, ja pasākumu nebūtu, izmantojot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, faktiskās cenas trešās valstīs (294. apsvērums). Secinājums, ka Krievijas ražotāji eksportētāji, visticamāk, novirzītu eksportu uz Savienības tirgu, tika izdarīts tādēļ, ka dominējošās AN cenas Savienībā bija augstākas par Krievijas eksporta cenām trešo valstu tirgos, kas rada ekonomisku stimulu. Šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja cena Savienībā bija aptuveni 219 EUR par tonnu (200. apsvērums), kas bija ievērojami augstāka par trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo ražotāja eksporta cenu uz trešām valstīm, proti, 133 EUR par tonnu (81. apsvērums). Balstoties uz minēto, Krievijas ražotājiem eksportētājiem ir ekonomisks stimuls pārdot tieši Savienībā, nevis trešo valstu tirgos. Jo īpaši tas tā ir, ņemot vērā, ka izlasē iekļautie Krievijas ražotāji eksportētāji atbildēs uz anketas jautājumiem ir norādījuši, ka tie jau pašlaik sedz izmaksas par pārdošanu Savienībā un gūst peļņu no pārdošanas pie esošajiem antidempinga pasākumiem. Tas liek domāt, ka, pārdodot Savienībā par vēl augstāku cenu, tie gūtu vēl lielāku peļņu.

| (341) | Otrkārt, kā norādīts 307. apsvērumā, balstoties uz visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, transportēšanas izmaksām, izmeklēšanā tika konstatēts, ka transporta izmaksas uz trešām valstīm bija par gandrīz 30 % augstākas nekā uz Savienību. Tādēļ šis apgalvojums, kas attiecas uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(341)

Otrkārt, kā norādīts 307. apsvērumā, balstoties uz visu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, transportēšanas izmaksām, izmeklēšanā tika konstatēts, ka transporta izmaksas uz trešām valstīm bija par gandrīz 30 % augstākas nekā uz Savienību. Tādēļ šis apgalvojums, kas attiecas uz vienu Krievijas ražotāju eksportētāju, tiek noraidīts.

| (342) | Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nonāca pretrunā ar sevi un ka cēloņsakarības analīze nebija pamatota. No vienas puses, Komisija secināja, ka nav nepieciešams analizēt cēloņsakarību, no otras puses, tā secināja, ka kaitējums ir nodarīts ar Krievijas izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(342)

Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nonāca pretrunā ar sevi un ka cēloņsakarības analīze nebija pamatota. No vienas puses, Komisija secināja, ka nav nepieciešams analizēt cēloņsakarību, no otras puses, tā secināja, ka kaitējums ir nodarīts ar Krievijas izcelsmes importu.

| (343) | Šis apgalvojums bija balstīts uz pārprastu Komisijas novērtējumu šajā lietā. Kā norādīs 216. apsvērumā, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Līdz ar to nebija pamata veikt cēloņsakarības analīzi un tā attiecīgi netika veikta. Tomēr Komisija, vēlāk veicot analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, secināja, ka ir ticams, ka atkārtotos būtisks kaitējums, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi pret importu no Krievijas zaudētu spēku. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(343)

Šis apgalvojums bija balstīts uz pārprastu Komisijas novērtējumu šajā lietā. Kā norādīs 216. apsvērumā, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Līdz ar to nebija pamata veikt cēloņsakarības analīzi un tā attiecīgi netika veikta. Tomēr Komisija, vēlāk veicot analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, secināja, ka ir ticams, ka atkārtotos būtisks kaitējums, ja spēkā esošie antidempinga pasākumi pret importu no Krievijas zaudētu spēku. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (344) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka trešās valstis tam bija pievilcīgas un ka pieprasījums šajos tirgos turpināja augt. Ražotājs eksportētājs paskaidroja, kā iekšzemes un Ukrainas tirgi (kuri, kā norādīja ražotājs eksportētājs, veidoja 7 % no pasaules AN patēriņa) izmantoja visu tā jaudu attiecīgajā sezonā, kad varēja veikt pārdošanu Savienībā. Tas arī paskaidroja, kā tika palielināta tā eksporta jauda uz reģioniem, kas nav Savienība. Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus bija tikai viens no daudziem tirgiem, uz kuriem varēja eksportēt Krievijas ražotāji eksportētāji. Tiem nebija nekādu īpašu stimulu novirzīt eksportu uz Savienību un pārkāpt jau esošus ilgtermiņa līgumus, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti; |
| --- | --- |

(344)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka trešās valstis tam bija pievilcīgas un ka pieprasījums šajos tirgos turpināja augt. Ražotājs eksportētājs paskaidroja, kā iekšzemes un Ukrainas tirgi (kuri, kā norādīja ražotājs eksportētājs, veidoja 7 % no pasaules AN patēriņa) izmantoja visu tā jaudu attiecīgajā sezonā, kad varēja veikt pārdošanu Savienībā. Tas arī paskaidroja, kā tika palielināta tā eksporta jauda uz reģioniem, kas nav Savienība. Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības tirgus bija tikai viens no daudziem tirgiem, uz kuriem varēja eksportēt Krievijas ražotāji eksportētāji. Tiem nebija nekādu īpašu stimulu novirzīt eksportu uz Savienību un pārkāpt jau esošus ilgtermiņa līgumus, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti;

| (345) | Komisija norādīja, ka tā nenoliedza, ka trešo valstu tirgi Krievijas ražotājiem eksportētājiem varētu būt pievilcīgi, salīdzinot ar tādu Savienības tirgu, kurā Krievijas izcelsmes importam ir noteikti antidempinga pasākumi. Tomēr, ja šie pasākumi zaudētu spēku, kā paskaidrots 296. un 297. apsvērumā, kā arī 340. un 341. apsvērumā, Savienības tirgus būtu pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem no cenas un tuvuma viedokļa. Savienības tirgus cenas ir daudz augstākas un līdz ar to – ienesīgākas par iekšzemes un citu trešo valstu tirgus cenām. Pēc ieguvumu rašanās ekonomikas dalībnieki varētu no jauna vest sarunas par līgumiskajām attiecībām. Turklāt, kā paskaidrots 143. apsvērumā, Ukrainas tirgus joprojām ir slēgts Krievijas AN eksportam. Visbeidzot, kas attiecas uz jaudas palielināšanu trešo valstu tirgos laikā, kamēr Savienībā turpinās antidempinga pasākumi, tā vienīgi pierāda, ka Krievijas ražotājiem eksportētājiem eksports ir svarīgs. Tā nav pretrunā ar faktu, ka, kā norādīts 340. apsvērumā, cenas Savienībā ir daudz pievilcīgākas nekā šajos tirgos un, kā norādīts 341. apsvērumā, transportēšanas izmaksas uz Savienību ir zemākas nekā uz citiem galamērķiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(345)

Komisija norādīja, ka tā nenoliedza, ka trešo valstu tirgi Krievijas ražotājiem eksportētājiem varētu būt pievilcīgi, salīdzinot ar tādu Savienības tirgu, kurā Krievijas izcelsmes importam ir noteikti antidempinga pasākumi. Tomēr, ja šie pasākumi zaudētu spēku, kā paskaidrots 296. un 297. apsvērumā, kā arī 340. un 341. apsvērumā, Savienības tirgus būtu pievilcīgs Krievijas ražotājiem eksportētājiem no cenas un tuvuma viedokļa. Savienības tirgus cenas ir daudz augstākas un līdz ar to – ienesīgākas par iekšzemes un citu trešo valstu tirgus cenām. Pēc ieguvumu rašanās ekonomikas dalībnieki varētu no jauna vest sarunas par līgumiskajām attiecībām. Turklāt, kā paskaidrots 143. apsvērumā, Ukrainas tirgus joprojām ir slēgts Krievijas AN eksportam. Visbeidzot, kas attiecas uz jaudas palielināšanu trešo valstu tirgos laikā, kamēr Savienībā turpinās antidempinga pasākumi, tā vienīgi pierāda, ka Krievijas ražotājiem eksportētājiem eksports ir svarīgs. Tā nav pretrunā ar faktu, ka, kā norādīts 340. apsvērumā, cenas Savienībā ir daudz pievilcīgākas nekā šajos tirgos un, kā norādīts 341. apsvērumā, transportēšanas izmaksas uz Savienību ir zemākas nekā uz citiem galamērķiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (346) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Krieviju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(346)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret Krieviju vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (347) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(347)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (348) | Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus. Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(348)

Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus. Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (349) | Kā paskaidrots 213. apsvērumā, pasākumi Savienības ražošanas nozarei ļāva saglabāt tās pozitīvo mikroekonomisko stāvokli. Vienlaikus 298.–303. apsvērumā tika arī secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret Krieviju zaudētu spēku. Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pasākumu turpināšana, visticamāk, nodrošinātu pašreizējo Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli. Savienības ražošanas nozare varētu veikt un turpināt pastāvīgus ieguldījumus, jo īpaši saistībā ar ES noteiktajiem veselības, drošuma un vides standartiem. |
| --- | --- |

(349)

Kā paskaidrots 213. apsvērumā, pasākumi Savienības ražošanas nozarei ļāva saglabāt tās pozitīvo mikroekonomisko stāvokli. Vienlaikus 298.–303. apsvērumā tika arī secināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja antidempinga pasākumi pret Krieviju zaudētu spēku. Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pasākumu turpināšana, visticamāk, nodrošinātu pašreizējo Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli. Savienības ražošanas nozare varētu veikt un turpināt pastāvīgus ieguldījumus, jo īpaši saistībā ar ES noteiktajiem veselības, drošuma un vides standartiem.

| (350) | Nav šaubu, ka pasākumu izbeigšanas dēļ to ekonomiskais stāvoklis strauji pasliktinātos. Ņemot vērā, ka AN nav vienīgais ražojums slāpekļa mēslošanas līdzekļu klāstā, bet gan ir vispārēja integrēta ražošanas profila komponents, atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonjaks, slāpekļskābe), lejupējās (UAN) un saistītās (KAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas. Tādējādi darījumdarbība ar AN tieši negatīvi ietekmētu visu darījumdarbību ar slāpekļa mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(350)

Nav šaubu, ka pasākumu izbeigšanas dēļ to ekonomiskais stāvoklis strauji pasliktinātos. Ņemot vērā, ka AN nav vienīgais ražojums slāpekļa mēslošanas līdzekļu klāstā, bet gan ir vispārēja integrēta ražošanas profila komponents, atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonjaks, slāpekļskābe), lejupējās (UAN) un saistītās (KAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas. Tādējādi darījumdarbība ar AN tieši negatīvi ietekmētu visu darījumdarbību ar slāpekļa mēslošanas līdzekļiem.

| (351) | Tādēļ pret Krieviju noteikto pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(351)

Tādēļ pret Krieviju noteikto pasākumu turpināšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Importētāju/tirgotāju intereses

Importētāju/tirgotāju intereses

| (352) | Kā minēts 41. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās vai nepieteicās. Tādēļ nebija pazīmju, kas liecinātu, ka pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (109) izdarītie secinājumi vairs nebūtu spēkā un ka pasākumu saglabāšana negatīvi ietekmētu importētājus, atsverot pasākumu pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(352)

Kā minēts 41. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens importētājs nesadarbojās vai nepieteicās. Tādēļ nebija pazīmju, kas liecinātu, ka pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (109) izdarītie secinājumi vairs nebūtu spēkā un ka pasākumu saglabāšana negatīvi ietekmētu importētājus, atsverot pasākumu pozitīvo ietekmi.

109

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

6.3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (353) | Kā minēts 49. apsvērumā, uz anketas jautājumiem atbildēja divi lietotāji (lauksaimnieki). Vairākas lietotāju (lauksaimnieku) apvienības atsaucās, izsakot iebildumus pret pasākumu turpināšanu, pamatojoties uz to, ka ar tiem tiek radīta Savienībā tirgotā AN (un KAN) “tirgus piemaksa”, salīdzinot ar citiem tirgiem, un ka pastāv akūta nepieciešamība mazināt izmaksas lauksaimniekiem. To apgalvojumā tika pieņemts, ka ar antidempinga maksājumiem un muitas nodokļiem radītā “tirgus piemaksa” 100 % apmērā tika novirzīta uz mēslošanas līdzekļu cenām. |
| --- | --- |

(353)

Kā minēts 49. apsvērumā, uz anketas jautājumiem atbildēja divi lietotāji (lauksaimnieki). Vairākas lietotāju (lauksaimnieku) apvienības atsaucās, izsakot iebildumus pret pasākumu turpināšanu, pamatojoties uz to, ka ar tiem tiek radīta Savienībā tirgotā AN (un KAN) “tirgus piemaksa”, salīdzinot ar citiem tirgiem, un ka pastāv akūta nepieciešamība mazināt izmaksas lauksaimniekiem. To apgalvojumā tika pieņemts, ka ar antidempinga maksājumiem un muitas nodokļiem radītā “tirgus piemaksa” 100 % apmērā tika novirzīta uz mēslošanas līdzekļu cenām.

| (354) | Lietotāju interešu analīze bija balstīta uz Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta (“AGRI ĢD”) datiem un divām Francijas lauksaimnieku anketām (to dati ir sensitīvi, tādēļ tālāk dotajā analīzē tie ir izteikti diapazona veidā). |
| --- | --- |

(354)

Lietotāju interešu analīze bija balstīta uz Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta (“AGRI ĢD”) datiem un divām Francijas lauksaimnieku anketām (to dati ir sensitīvi, tādēļ tālāk dotajā analīzē tie ir izteikti diapazona veidā).

AGRI

| (355) | Savienības interešu analīze būtībā aptver divus aspektus: i) AN izmaksas lauksaimniecības izmaksās, ii) pasākumu ietekme uz lauksaimniecības izmaksām attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(355)

Savienības interešu analīze būtībā aptver divus aspektus: i) AN izmaksas lauksaimniecības izmaksās, ii) pasākumu ietekme uz lauksaimniecības izmaksām attiecīgajā periodā.

6.3.2.   AN izmaksu reprezentativitāte lauksaimnieku izmaksās

AN izmaksu reprezentativitāte lauksaimnieku izmaksās

| (356) | Lietotāju apvienības apgalvoja, ka: i) tirdzniecības ierobežojumu ietekme uz saimniecību ekonomiku būtu jāvērtē attiecībā uz laukaugu saimniecībām, konkrētāk, graudaugu, eļļas augu un proteīnaugu specializētajām saimniecībām (“GEP saimniecības”), nevis lauksaimniecības nozari kopumā; ii) GEP saimniecības visintensīvāk izmanto mēslošanas līdzekļus un līdz ar to faktiski lieto AN; iii) tās ir arī lielākās slāpekļa mēslošanas līdzekļu lietotājas Savienībā (110). Šīs lauksaimniecības pārstāv aptuveni 35 % visu Savienības lauksaimniecību (111). |
| --- | --- |

(356)

Lietotāju apvienības apgalvoja, ka: i) tirdzniecības ierobežojumu ietekme uz saimniecību ekonomiku būtu jāvērtē attiecībā uz laukaugu saimniecībām, konkrētāk, graudaugu, eļļas augu un proteīnaugu specializētajām saimniecībām (“GEP saimniecības”), nevis lauksaimniecības nozari kopumā; ii) GEP saimniecības visintensīvāk izmanto mēslošanas līdzekļus un līdz ar to faktiski lieto AN; iii) tās ir arī lielākās slāpekļa mēslošanas līdzekļu lietotājas Savienībā (110). Šīs lauksaimniecības pārstāv aptuveni 35 % visu Savienības lauksaimniecību (111).

110

111

6.3.2.1.   AN izmaksas GEP saimniecību izmaksās

| (357) | Mēslošanas līdzekļu kā tādu un jo īpaši AN ietekme uz lauksaimnieku izmaksām ir vērtēta, balstoties uz datiem, ko iesnieguši divi Francijas lauksaimnieki, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Analīze liecināja, ka šajās Francijas saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi (kopumā) pēdējā pieejamajā finanšu gadā (112) veido aptuveni [36 %–45 %] no konkrēto kultūraugu izmaksām (113) un aptuveni [16 %–21 %] no kopējām saimniecības izmaksām (114). Pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām Francijas saimniecībās izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām (115), AN izmaksas veidoja aptuveni [15–20 %] no konkrēto kultūraugu izmaksām un līdz [3–5 %] no kopējām saimniecību izmaksām šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(357)

Mēslošanas līdzekļu kā tādu un jo īpaši AN ietekme uz lauksaimnieku izmaksām ir vērtēta, balstoties uz datiem, ko iesnieguši divi Francijas lauksaimnieki, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Analīze liecināja, ka šajās Francijas saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi (kopumā) pēdējā pieejamajā finanšu gadā (112) veido aptuveni [36 %–45 %] no konkrēto kultūraugu izmaksām (113) un aptuveni [16 %–21 %] no kopējām saimniecības izmaksām (114). Pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām Francijas saimniecībās izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām (115), AN izmaksas veidoja aptuveni [15–20 %] no konkrēto kultūraugu izmaksām un līdz [3–5 %] no kopējām saimniecību izmaksām šajā laikposmā.

112

113

114

115

| (358) | Šī informācija tika pārbaudīta, salīdzinot to ar Francijas GEP saimniecību ekonomikas datiem, kas tika iegūti no AGRI ĢD. Tā apstiprināja, ka šajās Francijas saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi (kopumā) pēdējā pieejamajā finanšu gadā (116) veido aptuveni 42 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 14 % no kopējām saimniecības izmaksām. Tomēr, pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas tādēļ nevarētu būt bijušas lielākas par 17 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un par 5,8 % no kopējām saimniecību izmaksām Francijā šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(358)

Šī informācija tika pārbaudīta, salīdzinot to ar Francijas GEP saimniecību ekonomikas datiem, kas tika iegūti no AGRI ĢD. Tā apstiprināja, ka šajās Francijas saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi (kopumā) pēdējā pieejamajā finanšu gadā (116) veido aptuveni 42 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 14 % no kopējām saimniecības izmaksām. Tomēr, pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas tādēļ nevarētu būt bijušas lielākas par 17 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un par 5,8 % no kopējām saimniecību izmaksām Francijā šajā laikposmā.

AGRI

116

| (359) | Balstoties uz AGRI ĢD sniegtajiem datiem, visās ES specializētajās GEP saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi pēdējā pieejamajā finanšu gadā veidoja aptuveni 43 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 13 % no kopējām saimniecību izmaksām (117). Tomēr, pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas tādēļ nevarētu būt bijušas lielākas par 18 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un par 5,6 % no kopējām GEP saimniecību izmaksām ES šajā laikposmā. Šāds būtu AN izmaksu īpatsvars kopējās saimniecību izmaksās, ja ES GEP saimniecības izmantotu AN tikpat intensīvi kā Francijas GEP saimniecības, taču lietotāju apvienības apstiprināja, ka tās to nedarīja (118). |
| --- | --- |

(359)

Balstoties uz AGRI ĢD sniegtajiem datiem, visās ES specializētajās GEP saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi pēdējā pieejamajā finanšu gadā veidoja aptuveni 43 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 13 % no kopējām saimniecību izmaksām (117). Tomēr, pieņemot, ka AN izmaksas bija aptuveni [39 %–44 %] no visām izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas tādēļ nevarētu būt bijušas lielākas par 18 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un par 5,6 % no kopējām GEP saimniecību izmaksām ES šajā laikposmā. Šāds būtu AN izmaksu īpatsvars kopējās saimniecību izmaksās, ja ES GEP saimniecības izmantotu AN tikpat intensīvi kā Francijas GEP saimniecības, taču lietotāju apvienības apstiprināja, ka tās to nedarīja (118).

AGRI

117

118

| (360) | Kopumā ir svarīgi norādīt, ka mēslošanas līdzekļu izmaksas kā daļa no ES GEP saimniecību izmaksām laika gaitā pastāvīgi samazinājās; piemēram, analizējot pēdējo 2014.–2018. gada laikposmu, 2014. gadā mēslošanas līdzekļi veidoja 15 % no kopējām zemkopības saimniecību izmaksām, turpretī 2018. gadā šis rādītājs samazinājās līdz 13 %. Tas parāda, ka citi izmaksu elementi (piemēram, sēklas, algas, noma, procentu maksājumi (119)) visaktīvākajiem AN lietotājiem, ES GEP lauksaimniekiem, radīja lielāku slogu. |
| --- | --- |

(360)

Kopumā ir svarīgi norādīt, ka mēslošanas līdzekļu izmaksas kā daļa no ES GEP saimniecību izmaksām laika gaitā pastāvīgi samazinājās; piemēram, analizējot pēdējo 2014.–2018. gada laikposmu, 2014. gadā mēslošanas līdzekļi veidoja 15 % no kopējām zemkopības saimniecību izmaksām, turpretī 2018. gadā šis rādītājs samazinājās līdz 13 %. Tas parāda, ka citi izmaksu elementi (piemēram, sēklas, algas, noma, procentu maksājumi (119)) visaktīvākajiem AN lietotājiem, ES GEP lauksaimniekiem, radīja lielāku slogu.

119

6.3.2.2.   AN izmaksas visu zemkopības saimniecību izmaksās

| (361) | Mēslošanai izmantotā AN daudzums ir atkarīgs no saimniecībās audzētajiem graudaugiem (kviešiem, miežiem, auzām, rudziem, tritikāles) un lauksaimniecības zemes izmantošanas, audzējot eļļas rapsi, kartupeļus, cukurbietes vai izmantojot tās kā zālāju. Daudzas Savienības saimniecības izmanto vairākus kultūraugus, un AN izmaksas lauksaimniekiem dažādās valstīs atšķiras. Tādēļ ir grūti precīzi novērtēt AN izmaksas visām saimniecībām. Tomēr visā Savienības lauksaimniecības nozarē bija vērojama tendence, ka samazinās mēslošanas līdzekļu izmaksu daļa attiecībā pret lauksaimniecības nozares ražošanas apjoma vērtību (120). |
| --- | --- |

(361)

Mēslošanai izmantotā AN daudzums ir atkarīgs no saimniecībās audzētajiem graudaugiem (kviešiem, miežiem, auzām, rudziem, tritikāles) un lauksaimniecības zemes izmantošanas, audzējot eļļas rapsi, kartupeļus, cukurbietes vai izmantojot tās kā zālāju. Daudzas Savienības saimniecības izmanto vairākus kultūraugus, un AN izmaksas lauksaimniekiem dažādās valstīs atšķiras. Tādēļ ir grūti precīzi novērtēt AN izmaksas visām saimniecībām. Tomēr visā Savienības lauksaimniecības nozarē bija vērojama tendence, ka samazinās mēslošanas līdzekļu izmaksu daļa attiecībā pret lauksaimniecības nozares ražošanas apjoma vērtību (120).

120

| (362) | Turklāt, balstoties uz AGRI ĢD sniegtajiem datiem, Komisija aplēsa, ka visās ES zemkopības saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi pēdējā pieejamajā finanšu gadā veidoja aptuveni 30 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 9 % no kopējām zemkopības saimniecību izmaksām (121). |
| --- | --- |

(362)

Turklāt, balstoties uz AGRI ĢD sniegtajiem datiem, Komisija aplēsa, ka visās ES zemkopības saimniecībās izmantotie mēslošanas līdzekļi pēdējā pieejamajā finanšu gadā veidoja aptuveni 30 % no konkrēto kultūraugu izmaksām un aptuveni 9 % no kopējām zemkopības saimniecību izmaksām (121).

AGRI

121

| (363) | Tomēr, pieņemot, ka, kā paskaidrots 357. apsvērumā, AN izmaksas veidoja aptuveni [39 %–44 %] no visu izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas nevarēja veidot vairāk kā 3,7 % no kopējām visu ES zemkopības saimniecību izmaksām. Kā jau minēts, šāds būtu AN izmaksu īpatsvars kopējās saimniecību izmaksās, ja visas ES saimniecības izmantotu AN tikpat intensīvi kā Francijas specializētās GEP saimniecības, taču lietotāju apvienības apstiprināja, ka tās to nedarīja (122). |
| --- | --- |

(363)

Tomēr, pieņemot, ka, kā paskaidrots 357. apsvērumā, AN izmaksas veidoja aptuveni [39 %–44 %] no visu izmantoto mēslošanas līdzekļu izmaksām, AN izmaksas nevarēja veidot vairāk kā 3,7 % no kopējām visu ES zemkopības saimniecību izmaksām. Kā jau minēts, šāds būtu AN izmaksu īpatsvars kopējās saimniecību izmaksās, ja visas ES saimniecības izmantotu AN tikpat intensīvi kā Francijas specializētās GEP saimniecības, taču lietotāju apvienības apstiprināja, ka tās to nedarīja (122).

122

| (364) | Balstoties uz minēto, Komisija secināja, ka specializēto GEP saimniecību un visu Savienības zemkopības saimniecību izmaksās AN izmaksu daļa kopumā bija attiecīgi mazāka par 5,6 % un 3,7 %. Tādēļ AN izmaksu īpatsvars kopējās izmaksās var būt būtisks vienīgi tad, ja pastāv nepārprotama saikne starp AN cenu un saimniecības neto peļņu, kas ir analizēta turpmāk. |
| --- | --- |

(364)

Balstoties uz minēto, Komisija secināja, ka specializēto GEP saimniecību un visu Savienības zemkopības saimniecību izmaksās AN izmaksu daļa kopumā bija attiecīgi mazāka par 5,6 % un 3,7 %. Tādēļ AN izmaksu īpatsvars kopējās izmaksās var būt būtisks vienīgi tad, ja pastāv nepārprotama saikne starp AN cenu un saimniecības neto peļņu, kas ir analizēta turpmāk.

6.3.3.   Antidempinga maksājumu ietekme uz lauksaimnieku izmaksām

Antidempinga maksājumu ietekme uz lauksaimnieku izmaksām

| (365) | Šajā izmeklēšanā lietotāju apvienības (123) apgalvoja, ka “AD [antidempinga] maksājumu ietekmi uz AN cenām iekšzemē apstiprina pieredze”. Tomēr maksājumu tālāknodošana lauksaimniekiem nenotika vienveidīgā apjomā un bija atkarīga no vairākiem mainīgajiem, jo īpaši dažādu avotu faktiskā konkurences līmeņa (124). Piemēram, lietotāju apvienības, kas sadarbojās, ar to iesniegto informāciju nevarēja pierādīt, ka samazinātais antidempinga maksājums (kas tika noteikts pēdējā starpposma pārskatīšanā (125)) ir ietekmējis AN cenu. Tas tā bija tādēļ, ka lauksaimnieki parasti pērk izejvielas no to izplatītājiem, kuri savukārt iegūtās priekšrocības var nodot vai nenodot tālāk. Tādēļ nav sniegti pierādījumi, ka lietotāji gūtu labumu no zemākām AN cenām, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(365)

Šajā izmeklēšanā lietotāju apvienības (123) apgalvoja, ka “AD [antidempinga] maksājumu ietekmi uz AN cenām iekšzemē apstiprina pieredze”. Tomēr maksājumu tālāknodošana lauksaimniekiem nenotika vienveidīgā apjomā un bija atkarīga no vairākiem mainīgajiem, jo īpaši dažādu avotu faktiskā konkurences līmeņa (124). Piemēram, lietotāju apvienības, kas sadarbojās, ar to iesniegto informāciju nevarēja pierādīt, ka samazinātais antidempinga maksājums (kas tika noteikts pēdējā starpposma pārskatīšanā (125)) ir ietekmējis AN cenu. Tas tā bija tādēļ, ka lauksaimnieki parasti pērk izejvielas no to izplatītājiem, kuri savukārt iegūtās priekšrocības var nodot vai nenodot tālāk. Tādēļ nav sniegti pierādījumi, ka lietotāji gūtu labumu no zemākām AN cenām, ja pasākumi zaudētu spēku.

123

124

125

| (366) | Balstoties uz AGRI ĢD pētījumiem, saimniecību ienākumi ir atkarīgi no dažādiem faktoriem un laika gaitā var ievērojami atšķirties. Lauksaimniecību un lauksaimnieku peļņas starpību pēc būtības raksturo cikliskums un nenoteiktība. Piemēram, GEP saimniecībās 2007.–2015. gada laikposmā bija vislielākais ienākumu svārstīgums gadu no gada: šī nozare no 2009. gada finanšu krīzes cieta visvairāk, un gandrīz divām trešdaļām GEP lauksaimnieku (63 %) ienākumi samazinājās par vairāk nekā 30 % (126). Šajā pašā avotā bija minēts, ka tas, ka lielai daļai lauksaimnieku krasi samazinājušies ienākumi, nenozīmē, ka sasniegtais ienākumu līmenis ir bijis īpaši zems. Dati par saimniecību ekonomiku (127) liecina par Francijas GEP saimniecību neto ienākumu pieaugumu laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam, savukārt divi Francijas lauksaimnieki, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, ziņoja, ka pēdējā finanšu gadā ir strādājuši ar zaudējumiem (128). Šie paši dati par saimniecību ekonomiku norāda, ka laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam Savienības GEP saimniecību neto ienākumi, kā arī visu saimniecību neto ienākumi ir palielinājušies attiecīgi par 67 % un 34 %, tādējādi nonākot pretrunā vismaz ar lietotāju apvienību iesniegtajiem datiem par 2018. gadu. |
| --- | --- |

(366)

Balstoties uz AGRI ĢD pētījumiem, saimniecību ienākumi ir atkarīgi no dažādiem faktoriem un laika gaitā var ievērojami atšķirties. Lauksaimniecību un lauksaimnieku peļņas starpību pēc būtības raksturo cikliskums un nenoteiktība. Piemēram, GEP saimniecībās 2007.–2015. gada laikposmā bija vislielākais ienākumu svārstīgums gadu no gada: šī nozare no 2009. gada finanšu krīzes cieta visvairāk, un gandrīz divām trešdaļām GEP lauksaimnieku (63 %) ienākumi samazinājās par vairāk nekā 30 % (126). Šajā pašā avotā bija minēts, ka tas, ka lielai daļai lauksaimnieku krasi samazinājušies ienākumi, nenozīmē, ka sasniegtais ienākumu līmenis ir bijis īpaši zems. Dati par saimniecību ekonomiku (127) liecina par Francijas GEP saimniecību neto ienākumu pieaugumu laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam, savukārt divi Francijas lauksaimnieki, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, ziņoja, ka pēdējā finanšu gadā ir strādājuši ar zaudējumiem (128). Šie paši dati par saimniecību ekonomiku norāda, ka laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam Savienības GEP saimniecību neto ienākumi, kā arī visu saimniecību neto ienākumi ir palielinājušies attiecīgi par 67 % un 34 %, tādējādi nonākot pretrunā vismaz ar lietotāju apvienību iesniegtajiem datiem par 2018. gadu.

AGRI

126

127

128

| (367) | Izmeklēšanā atklājās, ka AN cena un zemkopības saimniecību neto peļņas starpība nav saistītas (129) (proti, lauksaimnieku ienākumu pieaugumu nevarēja sasaistīt ar AN cenu samazināšanos vai otrādi). |
| --- | --- |

(367)

Izmeklēšanā atklājās, ka AN cena un zemkopības saimniecību neto peļņas starpība nav saistītas (129) (proti, lauksaimnieku ienākumu pieaugumu nevarēja sasaistīt ar AN cenu samazināšanos vai otrādi).

129

| (368) | Pārskatāmā ražojuma importam piemērotie antidempinga pasākumi ir bijuši spēkā daudzus gadus, neradot lauksaimniekiem nesamērīgas izmaksas, kas varētu būt apdraudējušas to ienākumus un līdz ar to – pastāvēšanu. Patiešām, kā paskaidrots 365. apsvērumā, pēc antidempinga pasākumu samazināšanas, kas sekoja iepriekšējai starpposma pārskatīšanai, acīmredzami nebija vērojama ieguvumu nodošana lauksaimniekiem. Jebkurā gadījumā to interesēs būtu nepieciešamība pēc vairākiem tuvu esošiem piegādes avotiem un līdz ar to – Savienības mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares dzīvotspēja. |
| --- | --- |

(368)

Pārskatāmā ražojuma importam piemērotie antidempinga pasākumi ir bijuši spēkā daudzus gadus, neradot lauksaimniekiem nesamērīgas izmaksas, kas varētu būt apdraudējušas to ienākumus un līdz ar to – pastāvēšanu. Patiešām, kā paskaidrots 365. apsvērumā, pēc antidempinga pasākumu samazināšanas, kas sekoja iepriekšējai starpposma pārskatīšanai, acīmredzami nebija vērojama ieguvumu nodošana lauksaimniekiem. Jebkurā gadījumā to interesēs būtu nepieciešamība pēc vairākiem tuvu esošiem piegādes avotiem un līdz ar to – Savienības mēslošanas līdzekļu ražošanas nozares dzīvotspēja.

| (369) | Balstoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka pasākumu turpināšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotājiem, līdz ar to nepastāvēja pamatoti iemesli secināt, ka Savienības interesēs kopumā nav pagarināt esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(369)

Balstoties uz minēto, Komisija konstatēja, ka pasākumu turpināšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotājiem, līdz ar to nepastāvēja pamatoti iemesli secināt, ka Savienības interesēs kopumā nav pagarināt esošos pasākumus.

6.4.   Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

Ieinteresēto personu iesniegtā informācija

| (370) | Lietotāju asociācijas (130) apgalvoja, ka ES tirdzniecības politika nav saskanīga: Savienības lauksaimniekiem mēslošanas līdzekļi, kas ir svarīgs resurss, ir jāiepērk aizsargātā iekšzemes tirgū ar būtisku “tirgus piemaksu”, taču graudus tie pārdod brīvā tirgū, kura cenas pēdējo 20 gadu laikā ir bijušas paralēlas pasaules cenām. |
| --- | --- |

(370)

Lietotāju asociācijas (130) apgalvoja, ka ES tirdzniecības politika nav saskanīga: Savienības lauksaimniekiem mēslošanas līdzekļi, kas ir svarīgs resurss, ir jāiepērk aizsargātā iekšzemes tirgū ar būtisku “tirgus piemaksu”, taču graudus tie pārdod brīvā tirgū, kura cenas pēdējo 20 gadu laikā ir bijušas paralēlas pasaules cenām.

130

| (371) | Komisija norādīja, ka antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Jebkurā gadījumā Komisija saistībā ar Savienības interešu pārbaudi vērtē pasākumu ietekmi uz lauksaimniekiem. Tādēļ Komisijas piemērotajā politikā nav pretrunu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(371)

Komisija norādīja, ka antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Jebkurā gadījumā Komisija saistībā ar Savienības interešu pārbaudi vērtē pasākumu ietekmi uz lauksaimniekiem. Tādēļ Komisijas piemērotajā politikā nav pretrunu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (372) | Viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu augstās izmaksas var izraisīt lauksaimnieku ienākumu samazināšanos. |
| --- | --- |

(372)

Viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu augstās izmaksas var izraisīt lauksaimnieku ienākumu samazināšanos.

| (373) | Komisija norādīja, ka 357.–364. apsvērumā iekļautā saimniecību izmaksu analīze liecina, ka AN izmaksu īpatsvaru nevar uzskatīt par saimniecību ienākumiem un to konkurētspējai pasaules tirgū nelabvēlīgu. Turklāt, kā minēts 367. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka AN cena un zemkopības saimniecību neto peļņas starpība nav saistītas (proti, lauksaimnieku ienākumu pieaugumu nevarēja sasaistīt ar AN cenu samazināšanos vai otrādi). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(373)

Komisija norādīja, ka 357.–364. apsvērumā iekļautā saimniecību izmaksu analīze liecina, ka AN izmaksu īpatsvaru nevar uzskatīt par saimniecību ienākumiem un to konkurētspējai pasaules tirgū nelabvēlīgu. Turklāt, kā minēts 367. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka AN cena un zemkopības saimniecību neto peļņas starpība nav saistītas (proti, lauksaimnieku ienākumu pieaugumu nevarēja sasaistīt ar AN cenu samazināšanos vai otrādi). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (374) | Šis pats ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības lauksaimnieki saskaras ar lielāku konkurenci pasaules tirgos. ES lauksaimniecības produktu ražotāji saskārās ar pieaugošu ārvalstu eksporta konkurenci. Līdztekus importa pieaugumam ES lauksaimniecības produktu tirgus daļas eksporta tirgos samazinās. |
| --- | --- |

(374)

Šis pats ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības lauksaimnieki saskaras ar lielāku konkurenci pasaules tirgos. ES lauksaimniecības produktu ražotāji saskārās ar pieaugošu ārvalstu eksporta konkurenci. Līdztekus importa pieaugumam ES lauksaimniecības produktu tirgus daļas eksporta tirgos samazinās.

| (375) | Saskaņā ar AGRI ĢD aplēsēm bija gaidāma ES graudaugu tirgus izaugsme (131) ar tālāku pāreju starp ražojumiem un augošu pieprasījumu lopbarības un rūpnieciskas izmantošanas vajadzībām. Kopējais ES graudaugu ražošanas apjoms līdz 2030. gadam varētu sasniegt 319 miljonus tonnu. Visticamāk, lielāka konkurence no citu galveno ražošanas reģionu, piemēram, Melnās jūras reģiona, puses varētu mēreni palielināt ES eksportu. Pastiprinoties globālajam pieprasījumam, tiek prognozēts, ka pasaules kviešu tirdzniecības apjoms turpinās pieaugt. Pateicoties augstam zemes ražīgumam un atrašanās vietai svarīgu importa tirgu tuvumā, ir gaidāms, ka ES arī turpmāk būs trešais lielākais eksporta reģions (14 % tirgus daļa pasaules kviešu tirdzniecībā līdz 2030. gadam). |
| --- | --- |

(375)

Saskaņā ar AGRI ĢD aplēsēm bija gaidāma ES graudaugu tirgus izaugsme (131) ar tālāku pāreju starp ražojumiem un augošu pieprasījumu lopbarības un rūpnieciskas izmantošanas vajadzībām. Kopējais ES graudaugu ražošanas apjoms līdz 2030. gadam varētu sasniegt 319 miljonus tonnu. Visticamāk, lielāka konkurence no citu galveno ražošanas reģionu, piemēram, Melnās jūras reģiona, puses varētu mēreni palielināt ES eksportu. Pastiprinoties globālajam pieprasījumam, tiek prognozēts, ka pasaules kviešu tirdzniecības apjoms turpinās pieaugt. Pateicoties augstam zemes ražīgumam un atrašanās vietai svarīgu importa tirgu tuvumā, ir gaidāms, ka ES arī turpmāk būs trešais lielākais eksporta reģions (14 % tirgus daļa pasaules kviešu tirdzniecībā līdz 2030. gadam).

AGRI

131

| (376) | Lietotāju apvienības (132) apgalvoja, ka pastāv steidzama nepieciešamība atvieglot lauksaimnieku izmaksu slogu. Lauksaimnieku rentabilitāti ietekmēja vairāki faktori. Lielas AN izmaksas katrā ziņā ietekmētu lauksaimnieku izmaksu struktūru un bija viens no galvenajiem elementiem, ko būtu bijis jāņem vērā, nosakot lauksaimnieku rentabilitātes uzlabošanas iespējas. Jo lielākas izmaksas lauksaimniekiem, jo mazāka to konkurētspēja attiecībā pret importu un eksporta tirgos. Īrijas lauksaimnieku asociācija arī pauda viedokli, ka augošās izmaksas pasliktināja Īrijas ģimenes saimniecību ienākumu situāciju (133). |
| --- | --- |

(376)

Lietotāju apvienības (132) apgalvoja, ka pastāv steidzama nepieciešamība atvieglot lauksaimnieku izmaksu slogu. Lauksaimnieku rentabilitāti ietekmēja vairāki faktori. Lielas AN izmaksas katrā ziņā ietekmētu lauksaimnieku izmaksu struktūru un bija viens no galvenajiem elementiem, ko būtu bijis jāņem vērā, nosakot lauksaimnieku rentabilitātes uzlabošanas iespējas. Jo lielākas izmaksas lauksaimniekiem, jo mazāka to konkurētspēja attiecībā pret importu un eksporta tirgos. Īrijas lauksaimnieku asociācija arī pauda viedokli, ka augošās izmaksas pasliktināja Īrijas ģimenes saimniecību ienākumu situāciju (133).

132

133

| (377) | Izmeklēšana apstiprināja, ka AN veido aptuveni 17 % no visu slāpekli saturošo mēslošanas līdzekļu (amonija nitrāta, kalcija amonija nitrāta, urīnvielas, amonija nitrāta-urīnvielas šķīduma, NPK/NP/NK utt.) kopējā Savienības patēriņa (134). Vēl svarīgāk ir tas, ka AN lieto kopā ar citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem (piemēram, urīnvielu). AN tiek uzskatīts par augstas kvalitātes produktu, jo tas, salīdzinot ar citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, ļauj gūt lielākus ražas apjomus un tādēļ ir dārgāks. |
| --- | --- |

(377)

Izmeklēšana apstiprināja, ka AN veido aptuveni 17 % no visu slāpekli saturošo mēslošanas līdzekļu (amonija nitrāta, kalcija amonija nitrāta, urīnvielas, amonija nitrāta-urīnvielas šķīduma, NPK/NP/NK utt.) kopējā Savienības patēriņa (134). Vēl svarīgāk ir tas, ka AN lieto kopā ar citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem (piemēram, urīnvielu). AN tiek uzskatīts par augstas kvalitātes produktu, jo tas, salīdzinot ar citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, ļauj gūt lielākus ražas apjomus un tādēļ ir dārgāks.

134

| (378) | Turklāt izmantotā AN daudzums ir atkarīgs no audzējamiem graudaugiem (kviešiem, miežiem, auzām, rudziem, tritikāles) un lauksaimniecības zemes izmantošanas, audzējot eļļas rapsi, kartupeļus, cukurbietes vai izmantojot tās kā zālāju. Daudzas Savienības lauksaimniecības izmanto vairākus kultūraugus. Turklāt AN izmaksas lauksaimniekiem dažādās valstīs arī ir atšķirīgas. Kā liecina 357.–367. apsvērumā iekļautā analīze, AN izmaksu īpatsvaru nevar uzskatīt par lauksaimniecību ienākumiem un to konkurētspējai pasaules tirgū nelabvēlīgu. Kā sīkāk paskaidrots 365. apsvērumā, vēl svarīgāk ir tas, ka pēc antidempinga pasākumu samazināšanas, kas sekoja iepriekšējai starpposma pārskatīšanai, acīmredzami nebija vērojama ieguvumu nodošana lauksaimniekiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(378)

Turklāt izmantotā AN daudzums ir atkarīgs no audzējamiem graudaugiem (kviešiem, miežiem, auzām, rudziem, tritikāles) un lauksaimniecības zemes izmantošanas, audzējot eļļas rapsi, kartupeļus, cukurbietes vai izmantojot tās kā zālāju. Daudzas Savienības lauksaimniecības izmanto vairākus kultūraugus. Turklāt AN izmaksas lauksaimniekiem dažādās valstīs arī ir atšķirīgas. Kā liecina 357.–367. apsvērumā iekļautā analīze, AN izmaksu īpatsvaru nevar uzskatīt par lauksaimniecību ienākumiem un to konkurētspējai pasaules tirgū nelabvēlīgu. Kā sīkāk paskaidrots 365. apsvērumā, vēl svarīgāk ir tas, ka pēc antidempinga pasākumu samazināšanas, kas sekoja iepriekšējai starpposma pārskatīšanai, acīmredzami nebija vērojama ieguvumu nodošana lauksaimniekiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (379) | Lietotāju apvienības (135) arī apgalvoja, ka AN “tirgus piemaksa” – “izkropļojums, ko radījusi tirgus aizsardzība, vienlaikus piemērojot lielākās labvēlības režīma maksājumu 6,5 % un antidempinga pasākumus pret Krievijas AN” – tieši radīja lauksaimniekiem papildu izmaksas. Piecu gadu laikā (ierosinātajā antidempinga pasākumu pagarināšanas termiņā) Savienības lauksaimnieku kopējās izmaksas būtu 2,5–3,5 miljardi EUR (līdzvērtīgi sadaloties starp AN un KAN iepirkumiem). |
| --- | --- |

(379)

Lietotāju apvienības (135) arī apgalvoja, ka AN “tirgus piemaksa” – “izkropļojums, ko radījusi tirgus aizsardzība, vienlaikus piemērojot lielākās labvēlības režīma maksājumu 6,5 % un antidempinga pasākumus pret Krievijas AN” – tieši radīja lauksaimniekiem papildu izmaksas. Piecu gadu laikā (ierosinātajā antidempinga pasākumu pagarināšanas termiņā) Savienības lauksaimnieku kopējās izmaksas būtu 2,5–3,5 miljardi EUR (līdzvērtīgi sadaloties starp AN un KAN iepirkumiem).

135

| (380) | Pirmkārt, tirgus piemaksas aprēķini tika atzīti par kļūdainiem, kā aprakstīts 235. apsvērumā. Otrkārt, esošie pasākumi neliedz Krievijas uzņēmumiem eksportēt AN uz Savienību par taisnīgām cenām. Treškārt, esošie pasākumi tāpat neliedz Krievijas (vai citu trešo valstu) uzņēmumiem ražot KAN un eksportēt to uz Savienības tirgu. Ceturtkārt, kā minēts 365. apsvērumā, nebija pamatotu pierādījumu, kas apliecinātu, ka AN piemērotais antidempinga maksājums būtu 100 % apmērā novirzīts uz AN mēslošanas līdzekļa cenu un ka lauksaimnieki varētu gūt labumu. Balstoties uz minēto, Komisija secināja, ka apgalvotās antidempinga maksājumu izmaksas lauksaimniekiem ir nepamatotas. |
| --- | --- |

(380)

Pirmkārt, tirgus piemaksas aprēķini tika atzīti par kļūdainiem, kā aprakstīts 235. apsvērumā. Otrkārt, esošie pasākumi neliedz Krievijas uzņēmumiem eksportēt AN uz Savienību par taisnīgām cenām. Treškārt, esošie pasākumi tāpat neliedz Krievijas (vai citu trešo valstu) uzņēmumiem ražot KAN un eksportēt to uz Savienības tirgu. Ceturtkārt, kā minēts 365. apsvērumā, nebija pamatotu pierādījumu, kas apliecinātu, ka AN piemērotais antidempinga maksājums būtu 100 % apmērā novirzīts uz AN mēslošanas līdzekļa cenu un ka lauksaimnieki varētu gūt labumu. Balstoties uz minēto, Komisija secināja, ka apgalvotās antidempinga maksājumu izmaksas lauksaimniekiem ir nepamatotas.

| (381) | Lietotāju apvienības (136) arī apgalvoja, ka lauksaimniecībā īss dažu gadu laikposms ekonomiskam novērtējumam nebija nozīmīgs, jo galveno ienākumu veicinātāju, proti, cenu un mainīgo izmaksu, gada svārstīgums bija liels. |
| --- | --- |

(381)

Lietotāju apvienības (136) arī apgalvoja, ka lauksaimniecībā īss dažu gadu laikposms ekonomiskam novērtējumam nebija nozīmīgs, jo galveno ienākumu veicinātāju, proti, cenu un mainīgo izmaksu, gada svārstīgums bija liels.

136

| (382) | Šajā izmeklēšanā tika apliecināts, ka gan īsāks, gan ilgāks laikposms līdzīgi liecināja, ka mēslošanas līdzekļu izmaksu īpatsvars konkrētu kultūraugu izmaksās un saimniecības kopējās izmaksās samazinās kā Francijas, tā ES specializētajās GEP saimniecībās. Tādēļ, lai izvērtētu AN īpatsvaru saimniecību izmaksās, laikposma ilgumam nebija sevišķas nozīmes. |
| --- | --- |

(382)

Šajā izmeklēšanā tika apliecināts, ka gan īsāks, gan ilgāks laikposms līdzīgi liecināja, ka mēslošanas līdzekļu izmaksu īpatsvars konkrētu kultūraugu izmaksās un saimniecības kopējās izmaksās samazinās kā Francijas, tā ES specializētajās GEP saimniecībās. Tādēļ, lai izvērtētu AN īpatsvaru saimniecību izmaksās, laikposma ilgumam nebija sevišķas nozīmes.

| (383) | Lietotāju apvienības arī apgalvoja, ka ilgtermiņa analīze apliecina, ka ģimenes saimniecību ienākumu tendence ir lejupejoša, neraugoties uz varbūtējām svārstībām. |
| --- | --- |

(383)

Lietotāju apvienības arī apgalvoja, ka ilgtermiņa analīze apliecina, ka ģimenes saimniecību ienākumu tendence ir lejupejoša, neraugoties uz varbūtējām svārstībām.

| (384) | Kā sīkāk izklāstīts 366. apsvērumā, balstoties uz AGRI ĢD pētījumiem, saimniecību ienākumi ir atkarīgi no dažādiem faktoriem un laika gaitā var ievērojami atšķirties, piemēram, GEP saimniecībās 2007.–2015. gada laikposmā bija vislielākais ienākumu svārstīgums gadu no gada; šī nozare no 2009. gada finanšu krīzes cieta visvairāk, un gandrīz divām trešdaļām GEP lauksaimnieku (63 %) ienākumi samazinājās par vairāk nekā 30 % (137). Šajā pašā avotā tika konstatēts, ka tas, ka lielai daļai lauksaimnieku krasi samazinājušies ienākumi, nenozīmē, ka sasniegtais ienākumu līmenis ir bijis īpaši zems. Tomēr, kā paskaidrots 367. apsvērumā, šajā izmeklēšanā lauksaimnieku ienākumu samazināšanos nevarēja saistīt ar AN cenu pieaugumu. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(384)

Kā sīkāk izklāstīts 366. apsvērumā, balstoties uz AGRI ĢD pētījumiem, saimniecību ienākumi ir atkarīgi no dažādiem faktoriem un laika gaitā var ievērojami atšķirties, piemēram, GEP saimniecībās 2007.–2015. gada laikposmā bija vislielākais ienākumu svārstīgums gadu no gada; šī nozare no 2009. gada finanšu krīzes cieta visvairāk, un gandrīz divām trešdaļām GEP lauksaimnieku (63 %) ienākumi samazinājās par vairāk nekā 30 % (137). Šajā pašā avotā tika konstatēts, ka tas, ka lielai daļai lauksaimnieku krasi samazinājušies ienākumi, nenozīmē, ka sasniegtais ienākumu līmenis ir bijis īpaši zems. Tomēr, kā paskaidrots 367. apsvērumā, šajā izmeklēšanā lauksaimnieku ienākumu samazināšanos nevarēja saistīt ar AN cenu pieaugumu. Līdz ar to šīs personas apgalvojums tika noraidīts.

AGRI

137

| (385) | Lietotāju apvienības (138) pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka, pirmkārt, Komisija neņēma vērā lauksaimnieku iesniegtos pierādījumus par antidempinga maksājumu ietekmi uz lauksaimnieku rentabilitāti un konkurētspēju, jo īpaši salīdzinot ar citām ekonomikas nozarēm. Otrkārt, tās atgādināja, ka divi lauksaimnieki, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, darbojās ar zaudējumiem, ko Komisija nebija ņēmusi vērā tāpat kā lauksaimnieku atsauksmes, ko tie sniedza uzklausīšanā ar Komisiju. Treškārt, nebija nozīmes tam, vai starp AN cenu un saimniecības neto peļņas starpību pastāvēja nepārprotama saikne, jo AN cenas nebija vienīgais faktors, kas ietekmēja lauksaimnieku rentabilitāti, taču pārmērīgi augstās AN cenas pasliktināja lauksaimnieku rentabilitāti. Tādēļ, ņemot vērā lauksaimnieku zemo rentabilitāti, bija nepieciešams mazināt to izmaksu slogu, izbeidzot attiecībā uz Krievijas izcelsmes AN noteiktos antidempinga pasākumus. Ceturtkārt, ar “tirgus piemaksu” bija pietiekami, lai pierādītu, ka maksājumi tika nodoti tālāk lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(385)

Lietotāju apvienības (138) pēc informācijas izpaušanas apgalvoja, ka, pirmkārt, Komisija neņēma vērā lauksaimnieku iesniegtos pierādījumus par antidempinga maksājumu ietekmi uz lauksaimnieku rentabilitāti un konkurētspēju, jo īpaši salīdzinot ar citām ekonomikas nozarēm. Otrkārt, tās atgādināja, ka divi lauksaimnieki, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, darbojās ar zaudējumiem, ko Komisija nebija ņēmusi vērā tāpat kā lauksaimnieku atsauksmes, ko tie sniedza uzklausīšanā ar Komisiju. Treškārt, nebija nozīmes tam, vai starp AN cenu un saimniecības neto peļņas starpību pastāvēja nepārprotama saikne, jo AN cenas nebija vienīgais faktors, kas ietekmēja lauksaimnieku rentabilitāti, taču pārmērīgi augstās AN cenas pasliktināja lauksaimnieku rentabilitāti. Tādēļ, ņemot vērā lauksaimnieku zemo rentabilitāti, bija nepieciešams mazināt to izmaksu slogu, izbeidzot attiecībā uz Krievijas izcelsmes AN noteiktos antidempinga pasākumus. Ceturtkārt, ar “tirgus piemaksu” bija pietiekami, lai pierādītu, ka maksājumi tika nodoti tālāk lauksaimniekiem.

138

| (386) | Antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Tomēr pasākumu ietekme uz lauksaimniekiem un to intereses tika vērtētas Savienības interešu pārbaudē, kas neparedz lauksaimnieku rentabilitātes un konkurētspējas pretnostatīšanu citām nozarēm, bet gan vērtēšanu, vai pasākumi nesamērīgi ietekmētu citas ieinteresētās personas Savienībā. |
| --- | --- |

(386)

Antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Savienības tirgū. Tomēr pasākumu ietekme uz lauksaimniekiem un to intereses tika vērtētas Savienības interešu pārbaudē, kas neparedz lauksaimnieku rentabilitātes un konkurētspējas pretnostatīšanu citām nozarēm, bet gan vērtēšanu, vai pasākumi nesamērīgi ietekmētu citas ieinteresētās personas Savienībā.

| (387) | Šajā sakarā abu lauksaimnieku, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, iesniegtie dati tika plaši izmantoti analīzes veikšanā, kā aprakstīts 357.–364. apsvērumā, tādēļ Komisija ņēma vērā to peļņas normu. Lauksaimnieku atsauksmes tika ņemtas vērā arī kā konteksts, kurā tika vērtēti visi lietā esošie faktiskie pierādījumi. Turklāt pasākumu ietekmes analīze ģeogrāfiski neaprobežojas tikai ar teritorijām, kurās AN izmanto intensīvāk nekā citus slāpekļa mēslošanas līdzekļus, un, kā pierādīts šajā izmeklēšanā, visās Savienības laukaugu saimniecībās kopumā AN izmaksas veidoja mazāk nekā 3,7 % no to kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(387)

Šajā sakarā abu lauksaimnieku, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, iesniegtie dati tika plaši izmantoti analīzes veikšanā, kā aprakstīts 357.–364. apsvērumā, tādēļ Komisija ņēma vērā to peļņas normu. Lauksaimnieku atsauksmes tika ņemtas vērā arī kā konteksts, kurā tika vērtēti visi lietā esošie faktiskie pierādījumi. Turklāt pasākumu ietekmes analīze ģeogrāfiski neaprobežojas tikai ar teritorijām, kurās AN izmanto intensīvāk nekā citus slāpekļa mēslošanas līdzekļus, un, kā pierādīts šajā izmeklēšanā, visās Savienības laukaugu saimniecībās kopumā AN izmaksas veidoja mazāk nekā 3,7 % no to kopējām izmaksām.

| (388) | Analizējot lauksaimnieku izmaksu faktorus, kas ietekmē rentabilitāti un ir sīkāk izklāstīti 360. pantā, mēslošanas līdzekļu izmaksu īpatsvars ES GEP saimniecību izmaksās laika gaitā pastāvīgi samazinājās, kas apliecināja, ka ES GEP lauksaimniekiem (visintensīvākajiem AN lietotājiem) lielāku slogu radīja citi izmaksu elementi, piemēram, izmaksas par sēklām, algām, nomu un maksātajiem procentiem. Tas liek domāt, ka lauksaimnieku faktisko izmaksu slogu veido citas izmaksas, kas neskar slāpekļa mēslošanas līdzekļus. |
| --- | --- |

(388)

Analizējot lauksaimnieku izmaksu faktorus, kas ietekmē rentabilitāti un ir sīkāk izklāstīti 360. pantā, mēslošanas līdzekļu izmaksu īpatsvars ES GEP saimniecību izmaksās laika gaitā pastāvīgi samazinājās, kas apliecināja, ka ES GEP lauksaimniekiem (visintensīvākajiem AN lietotājiem) lielāku slogu radīja citi izmaksu elementi, piemēram, izmaksas par sēklām, algām, nomu un maksātajiem procentiem. Tas liek domāt, ka lauksaimnieku faktisko izmaksu slogu veido citas izmaksas, kas neskar slāpekļa mēslošanas līdzekļus.

| (389) | Kas attiecas uz “tirgus piemaksu” (starpību starp AN cenu Savienībā un AN cenu Melnās jūras reģionā ar piegādi ES), ar kuru, kā tiek apgalvots, bija pietiekami, lai pierādītu maksājumu tālāknodošanu lauksaimniekiem, kā analizēts 244. apsvērumā, AN cenas salīdzinošais pieaugums (tikai) PIP visā attiecīgajā periodā nebija ne paliekošs, ne būtisks. Jebkurā gadījumā netika iesniegti nekādi pierādījumi par to, kā šāds salīdzinošs pieaugums varētu apliecināt maksājumu tālāknodošanu lauksaimniekiem. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(389)

Kas attiecas uz “tirgus piemaksu” (starpību starp AN cenu Savienībā un AN cenu Melnās jūras reģionā ar piegādi ES), ar kuru, kā tiek apgalvots, bija pietiekami, lai pierādītu maksājumu tālāknodošanu lauksaimniekiem, kā analizēts 244. apsvērumā, AN cenas salīdzinošais pieaugums (tikai) PIP visā attiecīgajā periodā nebija ne paliekošs, ne būtisks. Jebkurā gadījumā netika iesniegti nekādi pierādījumi par to, kā šāds salīdzinošs pieaugums varētu apliecināt maksājumu tālāknodošanu lauksaimniekiem. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti.

| (390) | Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka tās bija pierādījušas, ka AN noteikto antidempinga maksājumu atcelšana vai paaugstināšana ietekmēja cenas (139). Tās norādīja, ka šie pierādījumi bez pamatota iemesla nav ņemti vērā. |
| --- | --- |

(390)

Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka tās bija pierādījušas, ka AN noteikto antidempinga maksājumu atcelšana vai paaugstināšana ietekmēja cenas (139). Tās norādīja, ka šie pierādījumi bez pamatota iemesla nav ņemti vērā.

139

| (391) | Iesniegtie pierādījumi norādīja uz saistību starp antidempinga maksājumu samazināšanu (pēc pēdējās starpposma pārskatīšanas) un šo personu aprēķināto un apgalvoto cenas piemaksu. Cenas piemaksas aprēķins tika iztirzāts 240.–245. apsvērumā un tika noraidīts kā neprecīzs. Ietekme uz AN cenām iesniegtajā informācijā netika pierādīta (kā tika apgalvots), bet tikai minēts, ka cenu pārnese nav perfekta. |
| --- | --- |

(391)

Iesniegtie pierādījumi norādīja uz saistību starp antidempinga maksājumu samazināšanu (pēc pēdējās starpposma pārskatīšanas) un šo personu aprēķināto un apgalvoto cenas piemaksu. Cenas piemaksas aprēķins tika iztirzāts 240.–245. apsvērumā un tika noraidīts kā neprecīzs. Ietekme uz AN cenām iesniegtajā informācijā netika pierādīta (kā tika apgalvots), bet tikai minēts, ka cenu pārnese nav perfekta.

| (392) | Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka Komisijai, vērtējot Savienības intereses, būtu vajadzējis ņemt vērā antidempinga pasākumu kumulatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(392)

Šīs pašas lietotāju apvienības apgalvoja, ka Komisijai, vērtējot Savienības intereses, būtu vajadzējis ņemt vērā antidempinga pasākumu kumulatīvo ietekmi.

| (393) | Saskaņā ar lietotāju apvienības minēto judikatūru, aplūkojot pasākumu kumulatīvo ietekmi, Komisijai būtu jāvērtē dažādi veidi, kā pasākumu turpināšana vai izbeigšana varētu ietekmēt lietotājus izmeklēšanas laikā dominējošā ekonomiskajā kontekstā. Komisija šādi arī rīkojās un secināja, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā ar Savienības interesēm. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(393)

Saskaņā ar lietotāju apvienības minēto judikatūru, aplūkojot pasākumu kumulatīvo ietekmi, Komisijai būtu jāvērtē dažādi veidi, kā pasākumu turpināšana vai izbeigšana varētu ietekmēt lietotājus izmeklēšanas laikā dominējošā ekonomiskajā kontekstā. Komisija šādi arī rīkojās un secināja, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā ar Savienības interesēm. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (394) | Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka 350. apsvērumā izdarītie secinājumi attiecībā uz faktu, ka atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas, ir maldīgi, jo izmeklēšana attiecas tikai uz AN un tajā ir pamats analizēt tikai AN. Komisijas konstatējumi, kas ir plašāki nekā sekas AN tirgum, bija spekulatīvi, tie nebija pamatoti ar faktiem un nav iekļauti analīzē. |
| --- | --- |

(394)

Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka 350. apsvērumā izdarītie secinājumi attiecībā uz faktu, ka atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas, ir maldīgi, jo izmeklēšana attiecas tikai uz AN un tajā ir pamats analizēt tikai AN. Komisijas konstatējumi, kas ir plašāki nekā sekas AN tirgum, bija spekulatīvi, tie nebija pamatoti ar faktiem un nav iekļauti analīzē.

| (395) | Komisija norādīja, ka personas neapstrīdēja 350. apsvēruma konstatējumu, ka atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas. Tā kā šī ir daļa no nākotnes analīzes, tā pēc definīcijas ir spekulatīva, taču balstās uz faktu, ka šīs ražošanas līnijas ir savstarpēji integrētas un ražošanas pastāvīgās izmaksas ir lielas. Ražotājs eksportētājs neapstrīdēja nevienu no šiem konstatējumiem. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(395)

Komisija norādīja, ka personas neapstrīdēja 350. apsvēruma konstatējumu, ka atkārtots kaitējums AN ražošanai nekavējoties ietekmētu visas augšupējās (amonija, slāpekļskābes), lejupējās (UAN) un saistītās (CAN, A5, urīnvielas) ražošanas līnijas. Tā kā šī ir daļa no nākotnes analīzes, tā pēc definīcijas ir spekulatīva, taču balstās uz faktu, ka šīs ražošanas līnijas ir savstarpēji integrētas un ražošanas pastāvīgās izmaksas ir lielas. Ražotājs eksportētājs neapstrīdēja nevienu no šiem konstatējumiem. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (396) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pēc antidempinga maksājumu samazināšanas 2018. gadā lauksaimniekiem netika novirzīts ieguvums no tā, jo antidempinga maksājums Krievijas importam joprojām bija pārāk augsts un tā samazinājums 2018. gadā neļāva Krievijas ražotājiem importēt papildu apjomus Savienībā. Tādēļ tas nevarēja pozitīvi ietekmēt konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(396)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pēc antidempinga maksājumu samazināšanas 2018. gadā lauksaimniekiem netika novirzīts ieguvums no tā, jo antidempinga maksājums Krievijas importam joprojām bija pārāk augsts un tā samazinājums 2018. gadā neļāva Krievijas ražotājiem importēt papildu apjomus Savienībā. Tādēļ tas nevarēja pozitīvi ietekmēt konkurenci Savienības tirgū.

| (397) | Tomēr šīs personas apgalvojumā netika sniegti kādi papildu pierādījumi, ka, ja tiktu izbeigti antidempinga maksājumi, rastos ieguvums, kas tiktu tālāk nodots lauksaimniekiem. Kā minēts 367. apsvērumā, tomēr ir jākonstatē, ka šajā un iepriekšējās izmeklēšanās lauksaimnieku ienākumu palielināšanos neizdevās sasaistīt ar AN cenu pazemināšanos. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(397)

Tomēr šīs personas apgalvojumā netika sniegti kādi papildu pierādījumi, ka, ja tiktu izbeigti antidempinga maksājumi, rastos ieguvums, kas tiktu tālāk nodots lauksaimniekiem. Kā minēts 367. apsvērumā, tomēr ir jākonstatē, ka šajā un iepriekšējās izmeklēšanās lauksaimnieku ienākumu palielināšanos neizdevās sasaistīt ar AN cenu pazemināšanos. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (398) | Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, Savienības lauksaimnieki turpinātu iepirkumus no Savienības ražotājiem. Tas tā ir tādēļ, ka tiem ir nepieciešamas stabilas piegādes, īpaši aktīvajā sezonā, ko Krievijas ražotāji nevarētu nodrošināt sezonu pārklāšanās, kā arī vietējā tirgū un trešo valstu tirgos uzņemto saistību dēļ. |
| --- | --- |

(398)

Šis pats Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, Savienības lauksaimnieki turpinātu iepirkumus no Savienības ražotājiem. Tas tā ir tādēļ, ka tiem ir nepieciešamas stabilas piegādes, īpaši aktīvajā sezonā, ko Krievijas ražotāji nevarētu nodrošināt sezonu pārklāšanās, kā arī vietējā tirgū un trešo valstu tirgos uzņemto saistību dēļ.

| (399) | Pretēji šim apgalvojumam, lauksaimnieki parasti iepērkas pie izplatītājiem, kuru materiāli var būt vietējas izcelsmes vai importēti. Turklāt 296. un 297., kā arī 340. un 341. apsvērumā aplūkotā Savienības tirgus pievilcīguma dēļ Krievijas ražotāju esošās saistības varētu mainīties atbilstīgi situācijai Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(399)

Pretēji šim apgalvojumam, lauksaimnieki parasti iepērkas pie izplatītājiem, kuru materiāli var būt vietējas izcelsmes vai importēti. Turklāt 296. un 297., kā arī 340. un 341. apsvērumā aplūkotā Savienības tirgus pievilcīguma dēļ Krievijas ražotāju esošās saistības varētu mainīties atbilstīgi situācijai Savienības tirgū.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (400) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nebija pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no Krievijas. Gluži pretēji – lauksaimnieku un Savienības ražošanas nozares stāvoklis, salīdzinot ar iepriekšējām izmeklēšanām, būtiski nemainījās. |
| --- | --- |

(400)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nebija pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu neturpināt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret importu no Krievijas. Gluži pretēji – lauksaimnieku un Savienības ražošanas nozares stāvoklis, salīdzinot ar iepriekšējām izmeklēšanām, būtiski nemainījās.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (401) | Visas ieinteresētās personas 2020. gada 25. septembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Komisija plānoja saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tām ir noteikts arī laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(401)

Visas ieinteresētās personas 2020. gada 25. septembrī tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Komisija plānoja saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tām ir noteikts arī laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varētu iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā.

| (402) | Savienības ražotāju apvienība, Krievijas ražotāji eksportētāji, Krievijas ražotāju apvienība, viena lietotāju apvienība un Krievijas valdība iesniedza piezīmes par informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(402)

Savienības ražotāju apvienība, Krievijas ražotāji eksportētāji, Krievijas ražotāju apvienība, viena lietotāju apvienība un Krievijas valdība iesniedza piezīmes par informācijas izpaušanu.

| (403) | Pēc pieprasījuma tika rīkotas uzklausīšanas ar FE, RFPA un izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. RFPA un visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lūdza uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, un uzklausīšana ar uzklausīšanas amatpersonas piedalīšanos notika attiecīgi 2020. gada 9. oktobrī un 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(403)

Pēc pieprasījuma tika rīkotas uzklausīšanas ar FE, RFPA un izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. RFPA un visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji lūdza uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos, un uzklausīšana ar uzklausīšanas amatpersonas piedalīšanos notika attiecīgi 2020. gada 9. oktobrī un 15. oktobrī.

FE

RFPA

RFPA

| (404) | 2020. gada 30. septembrī, 1. oktobrī, 21. oktobrī un 28. oktobrī Komisija veica papildu vispārējās un/vai konkrētu uzņēmumu informācijas izpaušanu, ņemot vērā noteiktus apgalvojumus, kas tika saņemti pēc galīgās informācijas izpaušanas. Pēc šīs papildu informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. RFPA un visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par šo papildu informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(404)

2020. gada 30. septembrī, 1. oktobrī, 21. oktobrī un 28. oktobrī Komisija veica papildu vispārējās un/vai konkrētu uzņēmumu informācijas izpaušanu, ņemot vērā noteiktus apgalvojumus, kas tika saņemti pēc galīgās informācijas izpaušanas. Pēc šīs papildu informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dots arī laiks, kurā tās varēja paust viedokli. RFPA un visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes par šo papildu informācijas izpaušanu.

RFPA

| (405) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neatbilstīgā informācijas izpaušana tām liedza pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, jo tām nebija iespējams efektīvi paust savu viedokli par apgalvoto faktu un apstākļu pareizību un nozīmi. |
| --- | --- |

(405)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka neatbilstīgā informācijas izpaušana tām liedza pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, jo tām nebija iespējams efektīvi paust savu viedokli par apgalvoto faktu un apstākļu pareizību un nozīmi.

| (406) | Novērots, ka vispārīgas vai konkrētam uzņēmumam adresētas informācijas izpaušanas gaitā ieinteresētajām personām ir izpausti visi būtiskie fakti un apstākļi, kas ir pamatā Komisijas izdarītajiem konstatējumiem. Uz visiem ieinteresēto personu pieprasījumiem pēc papildu informācijas tika pienācīgi reaģēts, vai nu sniedzot sīkākus precizējumus, nodrošinot piekļuvi papildu dokumentiem un dokumentu pārskatītajām nekonfidenciālajām redakcijām, vai sīkāk paskaidrojot un pamatojot atteikumus izpaust informāciju (šajā sakarā konkrētus argumentus un Komisijas atspēkojumus sk. arī 87. un 88., 115.–117. un 284. apsvērumā). Tādēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(406)

Novērots, ka vispārīgas vai konkrētam uzņēmumam adresētas informācijas izpaušanas gaitā ieinteresētajām personām ir izpausti visi būtiskie fakti un apstākļi, kas ir pamatā Komisijas izdarītajiem konstatējumiem. Uz visiem ieinteresēto personu pieprasījumiem pēc papildu informācijas tika pienācīgi reaģēts, vai nu sniedzot sīkākus precizējumus, nodrošinot piekļuvi papildu dokumentiem un dokumentu pārskatītajām nekonfidenciālajām redakcijām, vai sīkāk paskaidrojot un pamatojot atteikumus izpaust informāciju (šajā sakarā konkrētus argumentus un Komisijas atspēkojumus sk. arī 87. un 88., 115.–117. un 284. apsvērumā). Tādēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti.

| (407) | No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1722 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam. |
| --- | --- |

(407)

No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1722 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam.

| (408) | Lietotāju apvienība (140) pēc informācijas izpaušanas ierosināja, ka, ja Eiropas Komisija nolemtu pagarināt pasākumus, tie būtu jāpagarina tikai uz vienu gadu. Šis priekšlikums bija balstīts uz tobrīd Savienībā dominējošajām zemajām dabasgāzes cenām un lauksaimnieku zemo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(408)

Lietotāju apvienība (140) pēc informācijas izpaušanas ierosināja, ka, ja Eiropas Komisija nolemtu pagarināt pasākumus, tie būtu jāpagarina tikai uz vienu gadu. Šis priekšlikums bija balstīts uz tobrīd Savienībā dominējošajām zemajām dabasgāzes cenām un lauksaimnieku zemo rentabilitāti.

140

| (409) | Komisija norādīja, ka tik īsiem pasākumiem būtu izņēmuma raksturs, jo pasākumi parasti aptver piecu gadu periodu. Šajā lietā, šķiet, nepastāv nekāda īpaša situācija, kas attaisnotu īsāka perioda piemērošanu. Kas attiecas uz dabasgāzes cenām, tās ir ne tikai vēsturiski svārstīgas, kā minēts 336. apsvērumā, bet Pasaules Banka arī prognozēja, ka dabasgāzes cena Savienībā 2023. gadā sasniegs 2016. gada sākuma (attiecīgā perioda sākuma) līmeni. Saistībā ar lauksaimnieku ienākumiem 366. apsvērumā ir minēts, ka lauksaimnieku ienākumus ietekmē dažādi faktori. Izmeklēšanā netika konstatēta skaidra saikne starp amonija nitrāta cenām un lauksaimnieku ienākumiem, kā paskaidrots 367. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(409)

Komisija norādīja, ka tik īsiem pasākumiem būtu izņēmuma raksturs, jo pasākumi parasti aptver piecu gadu periodu. Šajā lietā, šķiet, nepastāv nekāda īpaša situācija, kas attaisnotu īsāka perioda piemērošanu. Kas attiecas uz dabasgāzes cenām, tās ir ne tikai vēsturiski svārstīgas, kā minēts 336. apsvērumā, bet Pasaules Banka arī prognozēja, ka dabasgāzes cena Savienībā 2023. gadā sasniegs 2016. gada sākuma (attiecīgā perioda sākuma) līmeni. Saistībā ar lauksaimnieku ienākumiem 366. apsvērumā ir minēts, ka lauksaimnieku ienākumus ietekmē dažādi faktori. Izmeklēšanā netika konstatēta skaidra saikne starp amonija nitrāta cenām un lauksaimnieku ienākumiem, kā paskaidrots 367. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (410) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (141) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(410)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (141) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.

141

| (411) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (142) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(411)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (142) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

142

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (412) | 2020. gada 13. oktobrī stājās spēkā Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1317 (143) (“jaunā klasifikācijas regula”). Ar jauno klasifikācijas regulu ir precizēts, ka daži ražojumi – galvenokārt uz amonija nitrāta bāzes – atbilst KN kodam 3602 00 00. Tādēļ Komisija ar 2020. gada 13. oktobri ir aktualizējusi šajā regulā noteiktos kodus, lai pielāgotos ar minēto regulu precizētajai pareizajai klasifikācijai. Komisija atgādina, ka kodu saraksts jebkurā gadījumā tiek norādīts tikai informatīviem mērķiem. Pasākumu tvērumu nosaka attiecīgā ražojuma definīcija. Tā muitas klasifikācija var mainīties. |
| --- | --- |

(412)

2020. gada 13. oktobrī stājās spēkā Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1317 (143) (“jaunā klasifikācijas regula”). Ar jauno klasifikācijas regulu ir precizēts, ka daži ražojumi – galvenokārt uz amonija nitrāta bāzes – atbilst KN kodam 3602 00 00. Tādēļ Komisija ar 2020. gada 13. oktobri ir aktualizējusi šajā regulā noteiktos kodus, lai pielāgotos ar minēto regulu precizētajai pareizajai klasifikācijai. Komisija atgādina, ka kodu saraksts jebkurā gadījumā tiek norādīts tikai informatīviem mērķiem. Pasākumu tvērumu nosaka attiecīgā ražojuma definīcija. Tā muitas klasifikācija var mainīties.

143

| (413) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(413)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu cieto mēslošanas līdzekļu importam, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 20, ex 3602 00 00 (Taric kodi 3102290010, 3102600010, 3102900010, 3105100010, 3105100020, 3105100030, 3105100040, 3105100050, 3105201030, 3105201040, 3105201050, 3105201060, 3105510010, 3105510020, 3105510030, 3105510040, 3105590010, 3105590020, 3105590030, 3105590040, 3105902030, 3105902040, 3105902050, 3105902060, 3602000010) un kuru izcelsme ir Krievijā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme ir fiksēta summa, kas precizēta 2. un 3. pantā.

2. pants

Šādām precēm, kas ražotas visos uzņēmumos (Taric papildu kodi A522 (144), A959 (145) un A999 (146)).

| Ražojuma apraksts | KN kods | Taric kods | Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumā | 3102 30 90 | -- | 32,71 |
| Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumā | 36 02 00 00 | 10 | 32,71 |
| Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no kopējās masas | 3102 40 90 | -- | 32,71 |

Ražojuma apraksts

KN kods

Taric kods

Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu)

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumā

3102 30 90

--

32,71

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumā

36 02 00 00

10

32,71

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no kopējās masas

3102 40 90

--

32,71

3. pants

1.   Šādām precēm, kas ražotas visos uzņēmumos, izņemot “
  Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK, Kirovočepecka” (Taric papildu kods A522 (147) un A999 (148)).

| Ražojuma apraksts | KN kods | Taric kods | Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas | 3102 29 00 | 10 | 32,71 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas | 3102 60 00 | 10 | 32,71 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas | 3102 90 00 | 10 | 32,71 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas, bez fosfora un kālija satura | 3105 10 00 | 10 | 32,71 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas | 3105 10 00 | 20 | 31,73 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas | 3105 10 00 | 30 | 30,75 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas | 3105 10 00 | 40 | 29,76 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas | 3105 10 00 | 50 | 28,78 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas | 3105 20 10 | 30 | 31,73 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas | 3105 20 10 | 40 | 30,75 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas | 3105 20 10 | 50 | 29,76 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas | 3105 20 10 | 60 | 28,78 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no kopējās masas | 3105 51 00 | 10 | 31,73 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas | 3105 51 00 | 20 | 30,75 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas | 3105 51 00 | 30 | 29,76 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no kopējās masas | 3105 51 00 | 40 | 29,31 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no kopējās masas | 3105 59 00 | 10 | 31,73 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas | 3105 59 00 | 20 | 30,75 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas | 3105 59 00 | 30 | 29,76 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no kopējās masas | 3105 59 00 | 40 | 29,31 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas | 3105 90 20 | 30 | 31,73 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas | 3105 90 20 | 40 | 30,75 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas | 3105 90 20 | 50 | 29,76 |
| Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas | 3105 90 20 | 60 | 28,78 |

Ražojuma apraksts

KN kods

Taric kods

Fiksēta maksājuma summa (EUR par tonnu)

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas

3102 29 00

10

32,71

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas

3102 60 00

10

32,71

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas

3102 90 00

10

32,71

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas, bez fosfora un kālija satura

3105 10 00

10

32,71

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas

3105 10 00

20

31,73

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas

3105 10 00

30

30,75

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas

3105 10 00

40

29,76

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas

3105 10 00

50

28,78

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas

3105 20 10

30

31,73

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas

3105 20 10

40

30,75

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas

3105 20 10

50

29,76

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas

3105 20 10

60

28,78

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no kopējās masas

3105 51 00

10

31,73

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas

3105 51 00

20

30,75

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas

3105 51 00

30

29,76

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no kopējās masas

3105 51 00

40

29,31

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no kopējās masas

3105 59 00

10

31,73

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas

3105 59 00

20

30,75

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas

3105 59 00

30

29,76

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no kopējās masas

3105 59 00

40

29,31

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no kopējās masas

3105 90 20

30

31,73

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no kopējās masas

3105 90 20

40

30,75

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no kopējās masas

3105 90 20

50

29,76

Cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no kopējās masas un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no kopējās masas vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no kopējās masas

3105 90 20

60

28,78

2.   Antidempinga maksājumu par 1. punktā minētajām precēm, kas ražotas Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā, nepiemēro ar nosacījumu, ka Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem uzrāda dalībvalstu muitas dienestiem derīgu rēķinu, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats, un kas formulēts šādi: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (apjoms) amonija nitrātu ir ražojusi (Joint Stock Company
  United Chemical Company Uralchem filiāle KCKK Kirovočepeckā un adrese) (Taric papildu kods A959), kura atrodas Krievijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, visiem pārējiem 1. punktā minētiem uzņēmumiem piemērojamā nodokļa likme attiecas uz visiem amonija nitrāta ražojumu veidiem, kas ražoti Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK Kirovočepeckā.

4. pants

1.   Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc faktiski samaksāto vai maksājamo cenu muitas vērtības noteikšanas nolūkā proporcionāli sadala, ievērojot 131. panta 2. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (149), 2. un 3. pantā noteiktā antidempinga maksājuma apjoms tiek procentuāli samazināts atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenas proporcijai.

2.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2022/95 (1995. gada 16. augusts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 663/98 (1998. gada 23. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2022/95, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2238/2000 (OV L 257, 11.10.2000., 2. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 658/2002 (2002. gada 15. aprīlis), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 945/2005 (2005. gada 21. jūnijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz inter alia Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

6

inter alia

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 661/2008 (2008. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstīgi minētās regulas 11. panta 3. punktam (OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums 2008/577/EK (2008. gada 4. jūlijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 185, 12.7.2008., 43. lpp.).

8

(9)  Lieta T-348/05.

9

(10)  Lieta T-348/05 INTP.

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 989/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 278, 23.10.2009., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas Lēmums 2012/629/ES (2012. gada 10. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 277, 11.10.2012., 8. lpp.).

12

(13)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014 (2014. gada 23. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 280, 24.9.2014., 19. lpp.).

14

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/226 (2016. gada 17. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 41, 18.2.2016., 13. lpp.).

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/415 (2016. gada 21. marts), ar kuru atsauc divu ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu un atceļ Lēmumu 2008/577/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa antidempinga procedūru (OV L 75, 22.3.2016., 10. lpp.).

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1722 (2018. gada 14. novembris), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 3. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 999/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam (OV L 287, 15.11.2018., 3. lpp.).

17

(18)  
  OV C 53, 11.2.2019., 3. lpp.

18

(19)  Paziņojums par Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 318, 23.9.2019., 6. lpp.).

19

(20)  Atbildi uz informācijas izpaušanu kopīgi iesniedza RFPA, Eurochem grupa un Uralchem grupa.

20

RFPA

Eurochem

Uralchem

(21)  Eiropas Ombuda lēmums izbeigt izmeklēšanu saistībā ar sūdzību Nr. 577/2014/MDC par Eiropas Komisijas atteikumu saskaņā ar Padomes Regulu 1225/2009 piešķirt piekļuvi pārskatīšanas pieprasījumam, kas attiecas uz Krievijas izcelsmes amonija nitrātam noteikto antidempinga maksājumu termiņa beigām, 14. punkts (“Ombuda lēmums”).

21

(22)  Strīds Nr. DS494, EU – Cost Adjustment Methodologies II (Krievija).

22

EU – Cost Adjustment Methodologies II

(23)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1688 (2019. gada 8. oktobris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts par Krievijas, Trinidadas un Tobāgo un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importu (OV L 258, 9.10.2019., 21. lpp.).

23

(24)  Pirmās instances tiesas 2008. gada 10. septembra spriedums lietā T-348/05, JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome, EU:T:2008:327.

24

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/

(25)  Ieskaitot amonija nitrātu, kam bija pievienotas fosfora un/vai kālija barības vielas (tā dēvētais “netīrais” vai “stabilizētais” amonija nitrāts).

25

(26)  Pirmās instances tiesas 2009. gada 9. jūlija spriedums lietā T-348/05 INTP, JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome, EU:T:2009:261.

26

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/

(27)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company
  “
  Nevinnomyssky Azot
  ”, Joint Stock Company “Azot”
  ), Uralchem JSC, PJSC Acron un ar to saistītie uzņēmumi.

27

EuroChem

Joint Stock Company

Nevinnomyssky Azot

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC, PJSC Acron

(28)  Spriedums, 2008. gada 10. Septembris, JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome, T-348/05, EU:T:2008:327, 64. punkts.

28

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/

(29)  Pirmās instances tiesas spriedums (2009. gada 9. jūlijs) lietā T-348/05 INTP, JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Padome, EU:T:2009:261, 8. punkts.

29

JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat

(30)  Mēneša importa statistika, balstoties uz faktiskajiem datiem, ko sniegušas dalībvalstu muitas iestādes saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu.

30

(31)  Īstenošanas regula (ES) 2018/1722.

31

(32)  Neskaitot Uralchem Kirovo filiāles stabilizētā amonija nitrāta pārdošanas apjomus, kam nav noteikts antidempinga maksājums.

32

Uralchem Kirovo

(33)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014.

33

(34)  Īstenošanas Regula (ES) 2019/1688, 56. apsvērums.

34

(35)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, 82. apsvērums.

35

(36)  https://www.acron.ru/en/the-geography-of-business/as-dbt/.

36

(37)  https://www.uralchem.com/about/assets/4644/.

37

(38)  Avots: IFA, 2016. gads (sk. pārskatīšanas pieprasījuma XXIX pielikumu).

38

IFA

(39)  2019. gada valstu pusgada ziņojumi PTO tīmekļa vietnē:https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm.

39

(40)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, 154. apsvērums.

40

(41)  https://www.ceicdata.com/en/china/petrochemical-trade-fertilizer-quantity/cn-import-ammonium-nitrate (skatīts 2020. gada 10. jūlijā).

41

(42)  Īstenošanas regula (ES) 2018/1722, 76. apsvērums.

42

(43)  Avots: Fertecon (sk. RFPA
  2019. gada 30. oktobrī iesniegto informāciju, 18. lpp.).

43

Fertecon

RFPA

(44)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 26. pielikuma f) punktu – Krievijas AN eksports un imports pasaulē.

44

(45)  Sk.:https://www.oecd.org/eurasia/countries/.

45

(46)  Avots: IFA, 2016. gads (sk. pārskatīšanas pieprasījuma 29. pielikumu).

46

IFA

(47)  
  2018. gada 29. marta valdības rīkojums Nr. 532, pievienots pārskatīšanas pieprasījuma 28. pielikumā.

47

(48)  Krievijas UAN ražotāji eksportētāji (ieskaitot Acron un Eurochem) laikposmā no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam eksportēja 613 491 tonnu UAN. Antidempinga pasākumi pret UAN importu no Krievijas, visticamāk, radīs lielāku spiedienu uz Krievijas ražotājiem, lai tie eksportētu citus slāpekļa mēslošanas līdzekļus (ieskaitot AN) un sasniegtu plānoto eksporta pieaugumu par 2 %.

48

Acron

Eurochem

(49)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014, jo īpaši 72. un 96. apsvērums.

49

(50)  Īstenošanas regula (ES) 2018/1722.

50

(51)  Īstenošanas regula (ES) 2018/1722, 139. apsvērums.

51

(52)  Sk.https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/535-2019-п#Text, skatīts 2020. gada 15. oktobrī.

52

(53)  Sk.https://www.president.gov.ua/documents/1762018-24362,https://www.president.gov.ua/storage/j-files-storage/00/61/50/f5678abf43bcb17ce6b232500e9a7312_1529676085.pdf, skatīts 2020. gada 15. oktobrī.

53

(54)  
  2018. gada 29. marta valdības rīkojums Nr. 532, pievienots pārskatīšanas pieprasījuma 28. pielikumā.

54

(*1)  Neskaitot Kirovo stabilizētā AN importu, uz kuru šie pasākumi neattiecas.

*1

Kirovo

(*2)  Vidējā cena neietver spēkā esošos antidempinga maksājumus.

*2

(55)  
  Association Générale des Producteurs de Blé et autres céréales, Francija (AGPB), Irish Farmers’ Association, Īrija (IFA).

55

Association Générale des Producteurs de Blé et autres céréales

AGPB

Irish Farmers’ Association

IFA

(56)  
  AGPB, IFA.

56

AGPB

IFA

(57)  Bloomberg; World Gas Intelligence; Pasaules Banka; spot TTF.

57

World Gas Intelligence;

spot TTF

(58)  
  AGPB, IFA.

58

AGPB

IFA

(59)  
  AGPB, IFA.

59

AGPB

IFA

(60)  
  AGPB, IFA.

60

AGPB

IFA

(61)  
  AGPB, IFA.

61

AGPB

IFA

(62)  Īstenošanas regula (ES) 2018/1722.

62

(63)  
  AGPB, IFA.

63

AGPB

IFA

(64)  
  AGPB, IFA.

64

AGPB

IFA

(65)  Avots: Pasaules Bankas preču cenu prognoze.

65

(66)  
  AGBP un IFA
  21.4.2020. (t20.003085) un 5.10.2020. iesniegtā informācija (t20.006054).

66

AGBP

IFA

(67)  Avots: Pasaules Bankas preču cenu prognoze.

67

(68)  
  AGBP un IFA
  5.11.2019. iesniegtā informācija (t19.005682).

68

AGBP

IFA

(69)  
  AGBP un IFA
  5.11.2019. iesniegtā informācija (t19.005682).

69

AGBP

IFA

(70)  Faktiskās AN cenas Savienībā bija balstītas uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, pārdošanas cenu nosakot ražotāja (rūpnīcas) līmenī, proti, pārdošanas vērtība, atskaitot izmaksas par transportēšanu līdz klienta telpām, bez PVN, kā arī atskaitot kredītnotas un tirdzniecības atlaides (atlaides automātiski atskaita rēķinā).

70

(71)  Ar piegādi līdz ES robežai.

71

(72)  
  AGBP un IFA
  5.11.2019. iesniegtā informācija (t19.005682).

72

AGBP

IFA

(73)  
  AGBP un IFA
  5.10.2020. iesniegtā informācija (t20.006054).

73

AGBP

IFA

(74)  
  AGBP un IFA
  5.11.2019. iesniegtā informācija (t19.005682).

74

AGBP

IFA

(75)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC.

75

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(76)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienības, EuroChem grupas (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC piezīmes par vispārējo informācijas izpaušanas dokumentu, t20.006223.

76

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(77)  Attiecībā uz AS (amonija sulfāta nitrātu) un OSTRN (citiem vienkāršiem slāpekļa ražojumiem) paziņotie apjomi attiecās tikai uz aplēstām piegādēm (= patēriņš – imports) un netika ņemti vērā, jo imports šajā gadījumā bija balstīts uz KN astoņu ciparu kodu un, iespējams, ietvēra citus ražojumus (Komisija izmanto Taric 10 ciparu kodu).

77

OSTRN

Taric

(78)  Pasaules Bankas preču cenu prognoze; AMIS Market Monitor, Fertilizers Outlook.

78

AMIS Market Monitor, Fertilizers Outlook

(79)  Pasaules Bankas preču cenu prognoze; AMIS Market Monitor, Fertilizers Outlook.

79

AMIS Market Monitor, Fertilizers Outlook

(80)  Pasaules Bankas preču cenu prognoze.

80

(81)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2410.

81

(82)  https://www.industry.gov.au/sites/default/files/adc/public-record/473-066_-_notice_-_adn_2019-057_-_findings_in_relation_to_a_dumping_investigation.pdf.

82

(83)  KN astoņu ciparu kods, ieskaitot visus kodus, kas aptver pārskatāmo ražojumu.

83

(84)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC.

84

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(85)  Kā norādīts ieinteresētajām personām pieejamajā atbildē uz anketas jautājumiem, t19.006120.

85

(86)  
  EU Agricultural Markets Briefs, Fertilisers in the EU, Eiropas Komisija, AGRI ĢD, t20.004387.

86

EU Agricultural Markets Briefs, Fertilisers in the EU

AGRI

(87)  Eiropas gāzes tirgu ceturkšņa pārskats, Nr. 4, 2019. gada ceturtais ceturksnis, Eiropas Komisija, Enerģētikas ĢD, t20.003589.

87

(88)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ), Uralchem JSC un Acron grupa.

88

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

Acron

(89)  Īstenošanas regula (ES) 2019/1688.

89

(90)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC.

90

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(91)  Kā redzams grupas gada pārskatos, šīs grupas Latīņamerikā gūtie ieņēmumi (aptuveni 75 % ieņēmumu tika gūti no visas mēslošanas līdzekļu pārdošanas) veidoja mazāk nekā 10 % no visiem grupas ieņēmumiem.

91

(92)  Ja netiktu atskaitīta ar ražotājiem eksportētājiem saistīto ES pārdošanas struktūru PVA un peļņa, kā arī netiktu atskaitītas kredīta izmaksas, cenas samazinājuma starpība tomēr būtu 8–28 % diapazonā.

92

(93)  
  2018. gada 29. marta valdības rīkojums Nr. 532.

93

(94)  No 9,5 miljoniem tonnu 2016. gadā līdz 11,7 miljoniem tonnu 2020. gadā un 12,3 miljoniem tonnu – 2025. gadā.

94

(95)  Importa apjoms pārsniedz divus miljonus tonnu.

95

(96)  Krievijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, lielākais eksporta tirgus bija Latīņamerika. Uzņēmumu, kas sadarbojās, importa cenas Latīņamerikā bija zemākas nekā ES.

96

(97)  2019. gada valstu pusgada ziņojumi PTO tīmekļa vietnē:https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm.

97

(98)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ), Uralchem JSC un Acron grupa.

98

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

Acron

(99)  Salīdzinātas pēc iesniegto AN tūlītējo cenu korekcijas atbilstīgi ražotāja cenu līmenim.

99

(100)  Izmantojot, piemēram, viena izlasē iekļautā Krievijas ražotāja piegādes izmaksas, kas bija dotas šo personu iesniegtajā informācijā, Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienības, EuroChem grupas (Joint Stock Company

  “Nevinnomyssky Azot”
  , Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC piezīmes par vispārējo informācijas izpaušanas dokumentu, t20.006223.

100

EuroChem

Joint Stock Company

“Nevinnomyssky Azot”

Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(101)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība, EuroChem grupa (Joint Stock Company “Nevinnomyssky Azot”, Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC.

101

EuroChem

Joint Stock Company “Nevinnomyssky Azot”, Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(102)  Analīze ir balstīta uz Eurostat (KN astoņu ciparu koda līmenī) un UNICOM tirdzniecības (KN sešu ciparu koda līmenī) statistiku, kas bez pārskatāmā ražojuma ietver arī citus ražojumus.

102

Eurostat

UNICOM

(103)  Ieinteresētās personas, kuras izteica šo apgalvojumu, norādīja, ka izmaksas ir 40–50 EUR par tonnu.

103

(104)  Peļņas un zaudējumu sliekšņa cena ir cena, kas segtu ražošanas izmaksas, proti, PIP tā tika noteikta 198 EUR par tonnu.

104

(105)  Lieta t20.005622.

105

(106)  Avots: Pasaules Bankas preču cenu prognoze attiecībā uz dabasgāzes cenām Eiropā 2016. un 2023. gadā ir 4,6 USD/MMBtu.

106

(107)  Krievijas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienības, EuroChem grupas (Joint Stock Company “Nevinnomyssky Azot”, Joint Stock Company “Azot”
  ) un Uralchem JSC piezīmes par vispārējo informācijas izpaušanas dokumentu, t20.006223.

107

EuroChem

Joint Stock Company “Nevinnomyssky Azot”, Joint Stock Company “Azot”

Uralchem JSC

(108)  Vislielākās labvēlības režīms.

108

(109)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 999/2014.

109

(110)  Avots: Lietotāju apvienību uzklausīšana, t19.005682, 8.11.2019.

110

(111)  Avots: saimniecību grāmatvedības datu tīkls (FADN), Farm Economy Focus by sector, AGRI ĢD,https://agridata.ec.europa.eu/; t20.004226/t20.004250.

111

FADN

Farm Economy Focus by sector

AGRI

(112)  Pēdējais finanšu gads – 2018. gads. Avots: abu lauksaimnieku atbildes uz anketas jautājumiem.

112

(113)  Konkrēto kultūraugu izmaksas ietver mēslošanas līdzekļu (ieskaitot AN), sēklu, pesticīdu un barības izmaksas (arī “izejvielu izmaksas”).

113

(114)  Kopējās saimniecību izmaksas/izejresursu izmaksas ietver konkrēto kultūraugu izmaksas (izejvielu izmaksas), darbaspēka izmaksas, pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot nolietojumu).

114

(115)  Saskaņā ar datiem, ko atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem iesniedza GEP lauksaimnieki, kas sadarbojās.

115

(116)  Pēdējais finanšu gads – 2018. gads.

116

(117)  Pēdējais finanšu gads – 2018. gads.

117

(118)  Avots: lietotāju apvienību iesniegtā informācija, t19.005682.

118

(119)  Sēklu izmaksu īpatsvars laikā no 2014. līdz 2018. gadam pieauga no 7,1 % līdz 7,5 %; algu, nomas, procentu maksājumu īpatsvars ES GEP saimniecībās šajā laikposmā pieauga no 17,7 % līdz 19,2 %.

119

(120)  Lauksaimniecības ekonomikas uzskaite, t20.004550.

120

(121)  Pēdējais finanšu gads – 2018. gads.

121

(122)  Avots: lietotāju apvienību iesniegtā informācija, t19.005682.

122

(123)  
  AGPB, IFA.

123

AGPB

IFA

(124)  Avots: Lietotāju apvienību uzklausīšana, t19.005799, 15.11.2019.

124

(125)  Avots: Lietotāju apvienību uzklausīšana, t19.005682, 15.11.2019. Ir jānorāda, ka nākotnes prognozes attiecas uz 2018. un 2019. gadu, kas jau ir pagājuši. Asociācijas neiesniedza faktiskos rādītājus par šiem diviem gadiem.

125

(126)  Avots: Lauksaimniecības un saimniecību ienākumi, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Lauksaimniecības ekonomikas nodaļa, t20.003213.

126

(127)  Avots: Farm Economy Focus by sector, AGRI ĢD,https://agridata.ec.europa.eu/; t20.004226.

127

Farm Economy Focus by sector

AGRI

(128)  Pēdējais finanšu gads – 2018. gads. Avots: abu lauksaimnieku atbildes uz anketas jautājumiem.

128

(129)  Balstoties uz salīdzinājumu starp Savienības ražošanas nozares AN cenu Savienības tirgū (avots: izlasē iekļauto ražotāju pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem) un visu zemkopības saimniecību ienākumiem ES, ieskaitot specializētās GEP saimniecības ES un Francijā (avots: AGRI ĢD).

129

AGRI

(130)  
  AGPB, IFA.

130

AGPB

IFA

(131)  Avots: “
  EU agricultural outlook for markets and income 2019–2030
  ”, AGRI ĢD, Eiropas Komisija.

131

EU agricultural outlook for markets and income 2019–2030

AGRI

(132)  
  AGPB, IFA.

132

AGPB

IFA

(133)  Ģimenes saimniecību ienākumi (FFI) ir ienākumi, no kuriem atskaitītas algota darbaspēka izmaksas, samaksātie procenti un nomas maksa, un kas ir lauksaimnieka ieņēmumi par paša darba, paša zemes un paša kapitāla izmantošanu.

133

FFI

(134)  Avots: FE uzklausīšana, t19.005516, 24.10.2019.

134

FE

(135)  
  AGPB, IFA.

135

AGPB

IFA

(136)  
  AGPB, IFA.

136

AGPB

IFA

(137)  Avots: Lauksaimniecības un saimniecību ienākumi, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Lauksaimniecības ekonomikas nodaļa, t20.003213.

137

(138)  
  AGPB, IFA.

138

AGPB

IFA

(139)  
  AGPB un IFA iesniegtā informācija, t19.005828.

139

AGPB

IFA

(140)  
  COPA (Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja), COGECA (ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija).

140

COPA

COGECA

(141)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

141

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium

(142)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

142

(143)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1317 (2020. gada 9. septembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 309, 23.9.2020., 1. lpp.).

143

(144)  Precēm, kas ražotas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovska, Krievija, vai Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Ņevinnomiska, Krievija.

144

Open Joint Stock Company

OJSC

Azot

Open Joint Stock Company

OJSC

Nevinnomyssky Azot

(145)  Precēm, ko ražotas “
  Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem filiālē KCKK, Kirovočepecka”.

145

Joint Stock Company United Chemical Company Uralchem

KCKK

(146)  Visiem pārējiem uzņēmumiem.

146

(147)  Precēm, kas ražotas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovska, Krievija, vai Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Ņevinnomiska, Krievija.

147

Open Joint Stock Company

OJSC

Azot

Open Joint Stock Company

OJSC

Nevinnomyssky Azot

(148)  Visiem pārējiem uzņēmumiem.

148

(149)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

149

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/79

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2101

(2020. gada 15. decembris),

ar ko atjauno darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Diatomīts (diatomīta zeme) kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Diatomīts (diatomīta zeme) kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) ir iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautās darbīgas vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautās darbīgas vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2021. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2021. gada 31. augustā.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriedusies ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja apstiprinājuma atjaunošanas novērtējuma ziņojumu un 2019. gada 22. februārī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriedusies ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja apstiprinājuma atjaunošanas novērtējuma ziņojumu un 2019. gada 22. februārī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un par to sāka sabiedrisko apspriešanu. Saņemtās piezīmes Iestāde nosūtīja Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu nosūtīja pieteikuma iesniedzējiem un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un par to sāka sabiedrisko apspriešanu. Saņemtās piezīmes Iestāde nosūtīja Komisijai.

| (8) | Secinājumu (6) par to, vai gaidāms, ka diatomīts (diatomīta zeme) atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, Iestāde 2020. gada 27. februārī nosūtīja Komisijai. Komisija sākotnējo atjaunošanas ziņojumu 2020. gada 19. maijā un projektu regulai par diatomītu (diatomīta zeme) 2020. gada 16. jūlijā iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai. |
| --- | --- |

(8)

Secinājumu (6) par to, vai gaidāms, ka diatomīts (diatomīta zeme) atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, Iestāde 2020. gada 27. februārī nosūtīja Komisijai. Komisija sākotnējo atjaunošanas ziņojumu 2020. gada 19. maijā un projektu regulai par diatomītu (diatomīta zeme) 2020. gada 16. jūlijā iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai.

| (9) | Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kuri ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), Iestāde secināja, ka diatomīts (diatomīta zeme) neatbilst šiem kritērijiem. Tāpēc Komisija secina, ka diatomīts (diatomīta zeme) nav uzskatāms par vielu, kurai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. |
| --- | --- |

(9)

Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kuri ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), Iestāde secināja, ka diatomīts (diatomīta zeme) neatbilst šiem kritērijiem. Tāpēc Komisija secina, ka diatomīts (diatomīta zeme) nav uzskatāms par vielu, kurai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

| (10) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju aicināja par Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojumu iesniegt piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, un tās tika rūpīgi izskatītas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju aicināja par Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojumu iesniegt piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes, un tās tika rūpīgi izskatītas.

| (11) | Par vismaz viena darbīgo vielu diatomītu (diatomīta zeme) saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(11)

Par vismaz viena darbīgo vielu diatomītu (diatomīta zeme) saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīviem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

| (12) | Darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstīts uz nelielu skaitu reprezentatīvo lietojumu, taču tas neierobežo lietojumus, kādiem diatomītu (diatomīta zeme) saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. |
| --- | --- |

(12)

Darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanas sakarā veiktais riska novērtējums balstīts uz nelielu skaitu reprezentatīvo lietojumu, taču tas neierobežo lietojumus, kādiem diatomītu (diatomīta zeme) saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti.

| (13) | Tāpēc diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu būtu lietderīgi atjaunot. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu būtu lietderīgi atjaunot.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā zinātnes un tehnikas pašreizējās atziņas, ir jāparedz konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā zinātnes un tehnikas pašreizējās atziņas, ir jāparedz konkrēti nosacījumi un ierobežojumi.

| (15) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (16) | Lai diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanas procesu varētu pabeigt līdz minētās darbīgās vielas apstiprinājuma perioda beigām, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1160 (8) šīs vielas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2021. gada 31. augustam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu pieņemts pirms apstiprinājuma termiņa pagarinājuma beigām, tāpēc šo regulu piemēro no 2021. gada 1. februāra. |
| --- | --- |

(16)

Lai diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājuma atjaunošanas procesu varētu pabeigt līdz minētās darbīgās vielas apstiprinājuma perioda beigām, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1160 (8) šīs vielas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2021. gada 31. augustam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu pieņemts pirms apstiprinājuma termiņa pagarinājuma beigām, tāpēc šo regulu piemēro no 2021. gada 1. februāra.

| (17) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas diatomīta (diatomīta zeme) apstiprinājumu atjauno saskaņa ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2008/127/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2020;18(3):6054, 14. lpp. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas Regula (ES) 2018/605 (2018. gada 19. aprīlis), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1160 (2020. gada 5. augusts), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām alumīnija amonija sulfātam, alumīnija silikātam, asiņu miltiem, kalcija karbonātam, oglekļa dioksīdam, tējas koka ekstraktam, tauku destilācijas atliekām, taukskābēm C7–C20, ķiploku ekstraktam, giberelskābei, giberelīniem, hidrolizētiem proteīniem, dzelzs sulfātam, diatomītam (diatomīta zemei), augu eļļām/rapšu sēklu eļļām, kālija hidrogēnkarbonātam, kvarca smiltīm, zivju eļļai, dzīvnieku vai augu izcelsmes repelentiem/aitu taukiem, taisnās ķēdes lepidopterānferomoniem, tebukonazolam un urīnvielai groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 257, 6.8.2020., 29. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība  (1) | Apstiprinājuma datums | Apstiprinājuma beigu datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diatomīts (diatomīta zeme)

  CAS Nr. 61790-53-2


  CIPAC Nr. 647 | Diatomītam nav IUPAC nosaukuma
  Citi sinonīmi:
  diatomīta zeme
  diatomīts | 1 000 g/kg
  Amorfā silīcija minimālais saturs 800 g/kg
  Tehniskajā materiālā piemaisījuma saturs nedrīkst pārsniegt šādu līmeni:
  kristāliskais silīcijs ar daļiņu izmēru mazāku par 10 μm – ne vairāk kā 1 g/kg | 2021. gada 1. februāris | 2036. gada 31. janvāris | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par diatomītu (diatomīta zeme) paustos secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, jo īpaši elpceļu aizsardzības līdzekļus, un attiecīgā gadījumā citus riska mazināšanas pasākumus.
  Atļauts lietot tikai iekštelpās. Dalībvalstis jebkādu lietošanas veida paplašinājumu, kas nav lietošana slēgtā uzglabāšanas vidē, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Komisijas Regulā (ES) Nr. 546/2011  (2) noteiktajiem vienotajiem principiem. Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus. |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība  (1)

Apstiprinājuma datums

Apstiprinājuma beigu datums

Īpaši noteikumi

Diatomīts (diatomīta zeme)

CAS Nr. 61790-53-2

CIPAC Nr. 647

Diatomītam nav IUPAC nosaukuma

Citi sinonīmi:

diatomīta zeme

diatomīts

1 000 g/kg

Amorfā silīcija minimālais saturs 800 g/kg

Tehniskajā materiālā piemaisījuma saturs nedrīkst pārsniegt šādu līmeni:

kristāliskais silīcijs ar daļiņu izmēru mazāku par 10 μm – ne vairāk kā 1 g/kg

2021. gada 1. februāris

2036. gada 31. janvāris

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par diatomītu (diatomīta zeme) paustos secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, jo īpaši elpceļu aizsardzības līdzekļus, un attiecīgā gadījumā citus riska mazināšanas pasākumus.

Atļauts lietot tikai iekštelpās. Dalībvalstis jebkādu lietošanas veida paplašinājumu, kas nav lietošana slēgtā uzglabāšanas vidē, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Komisijas Regulā (ES) Nr. 546/2011  (2) noteiktajiem vienotajiem principiem. Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 546/2011 (2011. gada 10. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (OJ L 155, 11.6.2011, 127. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļā 236. ierakstu par diatomītu (diatomīta zemi) svītro; |
| --- | --- |

1)

pielikuma A daļā 236. ierakstu par diatomītu (diatomīta zemi) svītro;

| 2) | pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:











  Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība  (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “143 | Diatomīts (diatomīta zeme)

  CAS Nr. 61790-53-2


  CIPAC Nr. 647 | Diatomītam nav IUPAC nosaukuma
  Citi sinonīmi:
  diatomīta zeme,
  diatomīts | 1 000 g/kg
  Amorfā silīcija minimālais saturs 800 g/kg
  Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:
  kristāliskais silīcijs ar daļiņu izmēru mazāku par 10 μm – ne vairāk kā 1 g/kg | 2021. gada 1. februāris | 2036. gada 31. janvāris | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par diatomītu (diatomīta zeme) paustos secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, jo īpaši elpceļu aizsardzības līdzekļus, un attiecīgā gadījumā citus riska mazināšanas pasākumus.
  Atļauts lietot tikai iekštelpās. Dalībvalstis jebkādu lietošanas veida paplašinājumu, kas nav lietošana slēgtā uzglabāšanas vidē, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Regulā (ES) Nr. 546/2011 noteiktajiem vienotajiem principiem. Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.” |

2)

pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība  (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“143

Diatomīts (diatomīta zeme)

CAS Nr. 61790-53-2

CIPAC Nr. 647

Diatomītam nav IUPAC nosaukuma

Citi sinonīmi:

diatomīta zeme,

diatomīts

1 000 g/kg

Amorfā silīcija minimālais saturs 800 g/kg

Šādu piemaisījumu uzskata par toksisku, un tehniskajā materiālā tas nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto līmeni:

kristāliskais silīcijs ar daļiņu izmēru mazāku par 10 μm – ne vairāk kā 1 g/kg

2021. gada 1. februāris

2036. gada 31. janvāris

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par diatomītu (diatomīta zeme) paustos secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru aizsardzībai, nodrošinot, ka lietošanas nosacījumos paredzēts izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, jo īpaši elpceļu aizsardzības līdzekļus, un attiecīgā gadījumā citus riska mazināšanas pasākumus.

Atļauts lietot tikai iekštelpās. Dalībvalstis jebkādu lietošanas veida paplašinājumu, kas nav lietošana slēgtā uzglabāšanas vidē, novērtē, lai noteiktu, vai ierosinātie lietošanas veida paplašinājumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta prasībām un Regulā (ES) Nr. 546/2011 noteiktajiem vienotajiem principiem. Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2102

(2020. gada 15. decembris),

ar kuru apstiprina Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 91. panta f) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (2) 15. panta 1. punktu Komisija pēc trešās valsts pieprasījuma var apstiprināt pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem, kuras minētā trešā valsts veic pirms importēšanas Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (2) 15. panta 1. punktu Komisija pēc trešās valsts pieprasījuma var apstiprināt pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem, kuras minētā trešā valsts veic pirms importēšanas Savienībā.

| (2) | Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības 2020. gada 1. februārī un ņemot vērā to, ka Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, Apvienotā Karaliste ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu apstiprināt pārbaudes par atbilstību konkrētiem tirdzniecības standartiem, kuras Apvienotā Karaliste veic pirms importēšanas Savienībā. Konkrētāk, Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pēc pārejas perioda beigām ievērot augļu un dārzeņu tirdzniecībai noteiktās prasības un norādījusi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 15. panta 2. punkta otrajā daļā minēto oficiālo iestādi un inspekcijas iestādes. |
| --- | --- |

(2)

Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības 2020. gada 1. februārī un ņemot vērā to, ka Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, Apvienotā Karaliste ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu apstiprināt pārbaudes par atbilstību konkrētiem tirdzniecības standartiem, kuras Apvienotā Karaliste veic pirms importēšanas Savienībā. Konkrētāk, Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pēc pārejas perioda beigām ievērot augļu un dārzeņu tirdzniecībai noteiktās prasības un norādījusi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 15. panta 2. punkta otrajā daļā minēto oficiālo iestādi un inspekcijas iestādes.

| (3) | Komisija uzskata, ka tā šādu apstiprinājumu var piešķirt, jo attiecīgajos Apvienotās Karalistes tiesību aktos, kas augļiem un dārzeņiem būs piemērojami 2021. gada 1. janvārī, tiks saglabāti tirdzniecības standarti, kas līdzvērtīgi Savienībā piemērojamajiem standartiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija uzskata, ka tā šādu apstiprinājumu var piešķirt, jo attiecīgajos Apvienotās Karalistes tiesību aktos, kas augļiem un dārzeņiem būs piemērojami 2021. gada 1. janvārī, tiks saglabāti tirdzniecības standarti, kas līdzvērtīgi Savienībā piemērojamajiem standartiem.

| (4) | Tāpēc Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem būtu jāapstiprina. Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 15. panta 2. punkta otro daļu šajā regulā būtu jānorāda oficiālā iestāde, kas ir atbildīga par minēto pārbaužu veikšanu trešā valstī, kā arī inspekcijas iestādes, kuras atbild par pienācīgām pārbaudēm. Šāda apstiprinājuma rezultātā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, Apvienotā Karaliste būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem būtu jāapstiprina. Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 15. panta 2. punkta otro daļu šajā regulā būtu jānorāda oficiālā iestāde, kas ir atbildīga par minēto pārbaužu veikšanu trešā valstī, kā arī inspekcijas iestādes, kuras atbild par pienācīgām pārbaudēm. Šāda apstiprinājuma rezultātā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, Apvienotā Karaliste būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 IV pielikumā.

| (5) | Tā kā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem ir jāsaprot kā tādas, kas attiecas tikai uz Lielbritāniju. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, Apvienotās Karalistes veiktās pārbaudes par atbilstību tirdzniecības standartiem ir jāsaprot kā tādas, kas attiecas tikai uz Lielbritāniju.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un garantētu attiecīgo nozaru tirdzniecības plūsmu pārejas vienmērīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un garantētu attiecīgo nozaru tirdzniecības plūsmu pārejas vienmērīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1 pants

Atbilstības pārbaužu apstiprinājums

Pārbaudes par augļu un dārzeņu atbilstību tirdzniecības standartiem, kuras Apvienotā Karaliste veic pirms importēšanas Savienībā, ir apstiprinātas.

2 pants

Oficiālā iestāde un inspekcijas iestādes

1.   Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 15. panta 2. punkta otrajā daļā minētā oficiālā iestāde, kas ir atbildīga par šīs regulas 1. pantā minēto pārbaužu veikšanu Apvienotajā Karalistē, ir Vides, pārtikas un lauku lietu ministrijas ministrs (Secretary of State for the Department for Environment, Food and Rural Affairs).

2.   Apvienotās Karalistes inspekcijas iestādes, kas atbild par pienācīgām pārbaudēm, 15. panta 2. punkta otrās daļas nozīmē ir Dārzkopības tirdzniecības inspekcija (Horticulture Marketing Inspectorate, HMI) attiecībā uz Angliju un Velsu un Skotijas valdības Dārzkopības un tirdzniecības nodaļa (Horticulture and Marketing Unit, HMU) attiecībā uz Skotiju.

3. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011 (2011. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Trešās valstis, kurās veiktās atbilstības pārbaudes ir apstiprinātas saskaņā ar 15. pantu, un attiecīgie produkti

| Valsts | Produkti |
| --- | --- |
| Šveice | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Maroka | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Dienvidāfrika | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Izraēla (1) | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Indija | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Jaunzēlande | Āboli, bumbieri un kivi |
| Senegāla | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Kenija | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Turcija | Svaigi augļi un dārzeņi |
| Apvienotā Karaliste (2) | Svaigi augļi un dārzeņi |

Valsts

Produkti

Šveice

Svaigi augļi un dārzeņi

Maroka

Svaigi augļi un dārzeņi

Dienvidāfrika

Svaigi augļi un dārzeņi

Izraēla (1)

Svaigi augļi un dārzeņi

Indija

Svaigi augļi un dārzeņi

Jaunzēlande

Āboli, bumbieri un kivi

Senegāla

Svaigi augļi un dārzeņi

Kenija

Svaigi augļi un dārzeņi

Turcija

Svaigi augļi un dārzeņi

Apvienotā Karaliste (2)

Svaigi augļi un dārzeņi

---

(1)  Komisijas apstiprinājums saskaņā ar 15. pantu piešķirts attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, kuru izcelsme ir Izraēlas Valsts, izņemot teritorijas, kuras kopš 1967. gada jūnija ir Izraēlas pārvaldībā, proti, Golānas augstienes, Gazas joslu, Austrumjeruzalemi un pārējo Rietumkrastu.

1

(2)  Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu atsauces uz Apvienoto Karalisti šā pielikuma piemērošanas vajadzībām Ziemeļīriju neietver

2

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/87

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2103

(2020. gada 15. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1295/2008 par apiņu importu no trešām valstīm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 190. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1295/2008 (2) I pielikumā ir uzskaitītas trešo valstu iestādes, kas pilnvarotas izdot apliecinājumus, kurus pievieno no šīm valstīm importētiem apiņu produktiem. Minētie apliecinājumi ir atzīti par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 1308/2013 77. pantā paredzētajam sertifikātam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1295/2008 (2) I pielikumā ir uzskaitītas trešo valstu iestādes, kas pilnvarotas izdot apliecinājumus, kurus pievieno no šīm valstīm importētiem apiņu produktiem. Minētie apliecinājumi ir atzīti par līdzvērtīgiem Regulas (ES) Nr. 1308/2013 77. pantā paredzētajam sertifikātam.

| (2) | Minēto trešo valstu attiecīgo iestāžu pienākums ir regulāri atjaunināt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā iekļauto informāciju un ciešas sadarbības labā paziņot to Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(2)

Minēto trešo valstu attiecīgo iestāžu pienākums ir regulāri atjaunināt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā iekļauto informāciju un ciešas sadarbības labā paziņot to Komisijas dienestiem.

| (3) | Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības 2020. gada 1. februārī un ņemot vērā to, ka Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, Apvienotā Karaliste ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu tās iestādes iekļaut sarakstā kā trešās valsts kompetentās iestādes attiecībā uz tirdzniecības standartiem dažās nozarēs. Jo īpaši Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pēc pārejas perioda beigām ievērot apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai noteiktās prasības un pilnvarojusi iestādi izdot līdzvērtības apliecinājumus atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 190. panta 2. punktam un Regulas (EK) Nr. 1295/2008 3. pantam. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības 2020. gada 1. februārī un ņemot vērā to, ka Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, Apvienotā Karaliste ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu tās iestādes iekļaut sarakstā kā trešās valsts kompetentās iestādes attiecībā uz tirdzniecības standartiem dažās nozarēs. Jo īpaši Apvienotā Karaliste ir apņēmusies pēc pārejas perioda beigām ievērot apiņu un apiņu produktu tirdzniecībai noteiktās prasības un pilnvarojusi iestādi izdot līdzvērtības apliecinājumus atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1308/2013 190. panta 2. punktam un Regulas (EK) Nr. 1295/2008 3. pantam.

| (4) | Tāpēc apliecinājumi, ko Apvienotās Karalistes pilnvarotā iestāde izdevusi attiecībā uz apiņiem, būtu jāatzīst par līdzvērtīgiem, un minētā iestāde būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc apliecinājumi, ko Apvienotās Karalistes pilnvarotā iestāde izdevusi attiecībā uz apiņiem, būtu jāatzīst par līdzvērtīgiem, un minētā iestāde būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu.

| (5) | Tā kā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro Regulu (EK) Nr. 1295/2008, Apvienotās Karalistes iestāžu izdotie apliecinājumi būtu jāuzskata par tādiem, kas attiecas tikai uz Lielbritāniju. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro Regulu (EK) Nr. 1295/2008, Apvienotās Karalistes iestāžu izdotie apliecinājumi būtu jāuzskata par tādiem, kas attiecas tikai uz Lielbritāniju.

| (6) | Turklāt Austrālija ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu grozīt tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kura ir pilnvarota izdot līdzvērtības apliecinājumus. Skaidrības labad ir lietderīgi pilnībā aizstāt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Austrālija ir nosūtījusi Komisijai pieprasījumu grozīt tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kura ir pilnvarota izdot līdzvērtības apliecinājumus. Skaidrības labad ir lietderīgi pilnībā aizstāt Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumu.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1295/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1295/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un garantētu attiecīgo nozaru tirdzniecības plūsmu pārejas vienmērīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un garantētu attiecīgo nozaru tirdzniecības plūsmu pārejas vienmērīgumu, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (EK) Nr. 1295/2008

Regulas (EK) Nr. 1295/2008 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1295/2008 (2008. gada 18. decembris) par apiņu importu no trešām valstīm (OV L 340, 19.12.2008., 45. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

IESTĀDES, KAS PILNVAROTAS IZDOT APLIECINĀJUMUS ATTIECĪBĀ UZ ŠĀDIEM PRODUKTIEM:

apiņu rogas ar KN kodu ex 1210

apiņu pulveris ar KN kodu ex 1210

apiņu sulas un ekstrakti ar KN kodu 1302 13 00

| Izcelsmes valsts | Pilnvarotās iestādes | Adrese | Kods | Tālrunis | Fakss | E-pasts (var nenorādīt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (AR) Argentīna | Coordinación Regional Temática de Protección Vegetal (CRTPV).

  Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)
  Centro Regional Patagonia Norte | Calle 9 de Julio 933.
  General Roca, Provincia de Río Negro, Cod 8334 | (54-298) | 44 28 594
  44 32 190 | 44 28 594
  44 32 190 | groca@senasa.gov.ar
  cpaulovich@senasa.gov.ar
  jesparza@senasa.gov.ar |
| Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA) | Av. Pasco Colon 367 Ciudad Aut. de Buenos Aires, C1063ACD | (54-11) | 41 21 50 00 | 41 21 50 00 | webmaster@senasa.gob.ar
  cdei@senasa.gob.ar |
| (AU) Austrālija | Biosecurity Tasmania -Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment | 13 St John’s Avenue, New Town TAS 7008
  Hobart TAS 7000, Australia | (61-3) | 62 33 33 52 | 03 6165 3777 | Biosecurity.Tasmania@dpipwe.tas.gov.au
  vai
  Export.Enquiries.Tas@dpipwe.tas.gov.au |
| (CA) Kanāda | Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada | Floor 2, West Wing 59, Camelot Drive Napean, Ontario, K1A OY9 | (1-613) | 952 80 00 | 991 56 12 | |
| (CH) Šveice | Labor Veritas | Engimattstrasse 11, Postfach 353, CH-8027 Zürich | (41-44) | 283 29 30 | 201 42 49 | admin@laborveritas.ch |
| (CN) Ķīna | Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China | No 33 Youyi Road, Hexi District Tianjin 300201 | (86-22) | 28 13 40 78 | 28 13 40 78 | ciqtj2002@163.com |
| Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China | No 8, Zhaofaxincun
  2nd Avenue, TEDA Tianjin 300457 | (86-22) | 662 98-343 | 662 98-245 | zhujw@tjciq.gov.cn |
| Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China | No 12 Erdos Street, Saihan District, Huhhot City Inner Mongolia 010020 | (86-471) | 434-1943 | 434-2163 | zhaoxb@nmciq.gov.cn |
| Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China | No 116 North Nanhu Road Urumqi City Xinjiang 830063 | (86-991) | 464-0057 | 464-0050 | xjciq_jw@xjciq.gov.cn |
| (NZ) Jaunzēlande | Ministry for Primary Industries | P.O. Box 2526, Wellington 6140 | (64-4) | 830 1574 | 894 0300 | |
| (RS) Serbija | Institut za ratarstvo i povrtarstvo/
  Institute of Field and Vegetable Crops | 21000 Novi Sad Maksima Gorkog 30. | (381-21) | 780 365
  Centrāle:
  4898 100 | 780 198 | institut@ifvcns.ns.ac.rs |
| (UA) Ukraina | Productional-Technical Centre (PTZ)
  Ukrhmel | Hlebnaja 27262028 Zhitomir | (380) | 37 21 11 | 36 73 31 | |
| (GB) Apvienotā Karaliste (*1) | Rural Payments Agency (RPA) | Lancaster House, Hampshire Court, Newcastle upon Tyne, NE4 7YH
  United Kingdom | (+44) | (+44) 3300 416 500 | - | hops.exports@rpa.gov.uk |
| (US) Amerikas Savienotās Valstis | Washington Department of Agriculture
  State Chemical and Hop Lab | 21 N. 1st Ave. Suite 106 Yakima, WA 98902 | (1-509) | 225 76 26 | 454 76 99 | |
| Idaho Department of Agriculture
  Division of Plant Industries
  Hop Inspection Lab | 2270 Old Penitentiary Road P.O. Box 790 Boise, ID 83701 | (1-208) | 332 86 20 | 334 22 83 | |
| Oregon Department of Agriculture
  Commodity Inspection Division | 635 Capital Street NE Salem, OR 97310-2532 | (1-503) | 986 46 20 | 986 47 37 | |
| California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)
  Division of Inspection Services
  Analytical Chemistry Laboratory | 3292 Meadowview Road Sacramento, CA 95832 | (1-916) | 445 00 29 vai 262 14 34 | 262 15 72 | |
| USDA, GIPSA, FGIS | 1100 NW Naito Parkway Portland, OR 97209-2818 | (1-503) | 326 78 87 | 326 78 96 | |
| USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory | 10383 Nth Ambassador Drive Kansas City, MO 64153-1394 | (1-816) | 891 04 01 | 891 04 78 | |
| (ZA) Dienvidāfrika | CSIR Food Science and Technology | PO Box 3950001 Pretoria | (27-12) | 841 31 72 | 841 35 94 | |
| (ZW) Zimbabve | Standards Association of Zimbabwe (SAZ) | Northend Close, Northridge Park Borrowdale, P.O. Box 2259 Harare | (263-4) | 88 20 17, 88 20 21, 88 55 11 | 88 20 20 | info@saz.org.zw
  saz.org.zw |

Izcelsmes valsts

Pilnvarotās iestādes

Adrese

Kods

Tālrunis

Fakss

E-pasts (var nenorādīt)

(AR) Argentīna

Coordinación Regional Temática de Protección Vegetal (CRTPV).

Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)

Centro Regional Patagonia Norte

Calle 9 de Julio 933.
  General Roca, Provincia de Río Negro, Cod 8334

(54-298)

44 28 594

44 32 190

44 28 594

44 32 190

groca@senasa.gov.ar

cpaulovich@senasa.gov.ar

jesparza@senasa.gov.ar

Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)

Av. Pasco Colon 367 Ciudad Aut. de Buenos Aires, C1063ACD

(54-11)

41 21 50 00

41 21 50 00

webmaster@senasa.gob.ar

cdei@senasa.gob.ar

(AU) Austrālija

Biosecurity Tasmania -Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment

13 St John’s Avenue, New Town TAS 7008

Hobart TAS 7000, Australia

(61-3)

62 33 33 52

03 6165 3777

Biosecurity.Tasmania@dpipwe.tas.gov.au

vai

Export.Enquiries.Tas@dpipwe.tas.gov.au

(CA) Kanāda

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

Floor 2, West Wing 59, Camelot Drive Napean, Ontario, K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

(CH) Šveice

Labor Veritas

Engimattstrasse 11, Postfach 353, CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

(CN) Ķīna

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

No 33 Youyi Road, Hexi District Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

No 8, Zhaofaxincun
  2nd Avenue, TEDA Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

No 12 Erdos Street, Saihan District, Huhhot City Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China

No 116 North Nanhu Road Urumqi City Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

(NZ) Jaunzēlande

Ministry for Primary Industries

P.O. Box 2526, Wellington 6140

(64-4)

830 1574

894 0300

(RS) Serbija

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/

Institute of Field and Vegetable Crops

21000 Novi Sad Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780 365

Centrāle:

4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

(UA) Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

Hlebnaja 27262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

(GB) Apvienotā Karaliste (*1)

Rural Payments Agency (RPA)

Lancaster House, Hampshire Court, Newcastle upon Tyne, NE4 7YH

United Kingdom

(+44)

(+44) 3300 416 500

-

hops.exports@rpa.gov.uk

(US) Amerikas Savienotās Valstis

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

21 N. 1st Ave. Suite 106 Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

2270 Old Penitentiary Road P.O. Box 790 Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

635 Capital Street NE Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

3292 Meadowview Road Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 vai 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

1100 NW Naito Parkway Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

10383 Nth Ambassador Drive Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

(ZA) Dienvidāfrika

CSIR Food Science and Technology

PO Box 3950001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

(ZW) Zimbabve

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

Northend Close, Northridge Park Borrowdale, P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw

saz.org.zw

---

(*1)  * Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu atsauces uz Apvienoto Karalisti šā pielikuma piemērošanas vajadzībām Ziemeļīriju neietver.

*1

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/93 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/93

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2104

(2020. gada 15. decembris),

ar ko attiecībā uz darbīgās vielas parafīneļļas apstiprinājuma perioda pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā noteiktas darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā noteiktas darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/555 (3) darbīgās vielas parafīneļļas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/555 (3) darbīgās vielas parafīneļļas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (3) | Pieteikums uz darbīgās vielu apstiprinājuma atjaunošanu tika iesniegts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (4). |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums uz darbīgās vielu apstiprinājuma atjaunošanu tika iesniegts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (4).

| (4) | Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šīs darbīgās vielas novērtēšana ir aizkavējusies, tās apstiprinājuma periods, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par tās atjaunošanu. Tāpēc minēto apstiprinājuma periodu nepieciešams pagarināt par vienu gadu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šīs darbīgās vielas novērtēšana ir aizkavējusies, tās apstiprinājuma periods, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par tās atjaunošanu. Tāpēc minēto apstiprinājuma periodu nepieciešams pagarināt par vienu gadu.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas 295. ierakstu grozīt, darbīgās vielas apstiprinājuma periodu pagarinot līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas 295. ierakstu grozīt, darbīgās vielas apstiprinājuma periodu pagarinot līdz 2021. gada 31. decembrim.

| (6) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Ņemot vērā to, ka darbīgās vielas apstiprinājuma termiņš beidzas 2020. gada 31. decembrī, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka darbīgās vielas apstiprinājuma termiņš beidzas 2020. gada 31. decembrī, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/555 (2017. gada 24. marts), ar ko attiecībā uz vairāku Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 pielikuma B daļas sarakstā norādītu darbīgo vielu apstiprinājuma periodu pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (atjaunināšanas programma AIR IV) (OV L 80, 25.3.2017., 1. lpp.).

3

AIR IV

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | datumu 295. rindas (parafīneļļa) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2021. gada 31. decembris”. |
| --- | --- |

1)

datumu 295. rindas (parafīneļļa) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2021. gada 31. decembris”.

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/96

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2105

(2020. gada 15. decembris),

ar ko atjauno darbīgās vielas etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu saistībā ar tās 24. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Etoksazols kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2005/34/EK (2) tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Etoksazols kā darbīgā viela ar Komisijas Direktīvu 2005/34/EK (2) tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautās darbīgās vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautās darbīgās vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2021. gada 31. jūlijā. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājums, kā norādīts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā, zaudē spēku 2021. gada 31. jūlijā.

| (4) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz darbīgās vielas etoksazola apstiprinājuma atjaunošanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 (5) 1. pantā norādītajā laikposmā saskaņā ar minētā panta noteikumiem tika iesniegts pieteikums uz darbīgās vielas etoksazola apstiprinājuma atjaunošanu.

| (5) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas prasīta saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 6. pantu. Ziņotāja dalībvalsts atzina, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (6) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriedusies ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja apstiprinājuma atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu un 2016. gada 20. septembrī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriedusies ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja apstiprinājuma atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu un 2016. gada 20. septembrī to iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) un Komisijai.

| (7) | Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Turklāt Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un par to sāka sabiedrisko apspriešanu. Saņemtās piezīmes Iestāde nosūtīja Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. Turklāt Iestāde atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un par to sāka sabiedrisko apspriešanu. Saņemtās piezīmes Iestāde nosūtīja Komisijai.

| (8) | Secinājumu (6) par to, vai gaidāms, ka etoksazols atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, Iestāde 2017. gada 12. septembrī nosūtīja Komisijai. 2018. gada 21. martā atjaunošanas ziņojumu un projektu regulai par etoksazolu, bet 2020. gada martā – atjaunošanas ziņojuma pārskatītu redakciju Komisija iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai. |
| --- | --- |

(8)

Secinājumu (6) par to, vai gaidāms, ka etoksazols atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem, Iestāde 2017. gada 12. septembrī nosūtīja Komisijai. 2018. gada 21. martā atjaunošanas ziņojumu un projektu regulai par etoksazolu, bet 2020. gada martā – atjaunošanas ziņojuma pārskatītu redakciju Komisija iesniedza Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai.

| (9) | Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kuri ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), Iestādes secinājumā teikts, ka, pamatojoties uz zinātniskajiem pierādījumiem, ir ļoti mazticams, ka etoksazols ir estrogēniskas, androgēniskas un tiroidogēniskas modalitātes endokrīnais disruptors. Turklāt pieejamie pierādījumi liecina – maz ticams, ka etoksazols ir steroidogēniskas modalitātes endokrīnais disruptors. Tāpēc Komisija secina, ka etoksazols nav uzskatāms par vielu, kurai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības. |
| --- | --- |

(9)

Kas attiecas uz endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanas kritērijiem, kuri ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (7), Iestādes secinājumā teikts, ka, pamatojoties uz zinātniskajiem pierādījumiem, ir ļoti mazticams, ka etoksazols ir estrogēniskas, androgēniskas un tiroidogēniskas modalitātes endokrīnais disruptors. Turklāt pieejamie pierādījumi liecina – maz ticams, ka etoksazols ir steroidogēniskas modalitātes endokrīnais disruptors. Tāpēc Komisija secina, ka etoksazols nav uzskatāms par vielu, kurai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības.

| (10) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju par Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojumu iesniegt piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes par abām atjaunošanas ziņojuma redakcijām, un tās tika rūpīgi izskatītas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju par Iestādes secinājumu un – saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1. punkta trešo daļu – par atjaunošanas ziņojumu iesniegt piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza piezīmes par abām atjaunošanas ziņojuma redakcijām, un tās tika rūpīgi izskatītas.

| (11) | Par vismaz viena darbīgo vielu etoksazolu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīvajiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(11)

Par vismaz viena darbīgo vielu etoksazolu saturoša augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem reprezentatīvajiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

| (12) | Tomēr Komisija uzskata, ka, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu, etoksazols ir aizstājama viela. Etoksazolu uzskata par bioakumulatīvu un toksisku vielu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.7.2.2. punktu un 3.7.2.3. punkta pirmo apakšpunktu. Tādējādi etoksazols atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 4. punkta otrā ievilkuma nosacījumam. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr Komisija uzskata, ka, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu, etoksazols ir aizstājama viela. Etoksazolu uzskata par bioakumulatīvu un toksisku vielu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.7.2.2. punktu un 3.7.2.3. punkta pirmo apakšpunktu. Tādējādi etoksazols atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 4. punkta otrā ievilkuma nosacījumam.

| (13) | Tāpēc ir lietderīgi etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu atjaunot, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc ir lietderīgi etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu atjaunot, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu.

| (14) | Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājuma atjaunošanas riska novērtējums ir sagatavots, balstoties uz raksturīgiem lietojumiem, ja šo vielu lieto kā akaricīdu. Lai gan, ņemot vērā minēto novērtējumu, nav nepieciešams saglabāt ierobežojumu šo vielu lietot tikai kā akaricīdu, tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ievērojot pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāparedz konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Ir jo īpaši lietderīgi ierobežot etoksazolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, atļaujot tos izmantot tikai uz dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās. Ar ierobežojumu šo vielu lietot tikai uz dekoratīvajiem augiem ir paredzēts izslēgt jebkādu ar uzturu saistītu iedarbību uz patērētājiem, jo nebija iespējams pabeigt riska novērtējumu attiecībā uz apstrādātām precēm pārāk lielo neskaidrību dēļ. Tā kā tika konstatēts augsts risks ūdens organismiem, nemērķa posmkājiem un augsnes ērcēm, ierobežojums attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. pantā definētajām siltumnīcām noteikts, lai izvairītos no iedarbības uz vidi un nemērķa organismiem. |
| --- | --- |

(14)

Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājuma atjaunošanas riska novērtējums ir sagatavots, balstoties uz raksturīgiem lietojumiem, ja šo vielu lieto kā akaricīdu. Lai gan, ņemot vērā minēto novērtējumu, nav nepieciešams saglabāt ierobežojumu šo vielu lietot tikai kā akaricīdu, tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ievērojot pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāparedz konkrēti nosacījumi un ierobežojumi. Ir jo īpaši lietderīgi ierobežot etoksazolu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, atļaujot tos izmantot tikai uz dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās. Ar ierobežojumu šo vielu lietot tikai uz dekoratīvajiem augiem ir paredzēts izslēgt jebkādu ar uzturu saistītu iedarbību uz patērētājiem, jo nebija iespējams pabeigt riska novērtējumu attiecībā uz apstrādātām precēm pārāk lielo neskaidrību dēļ. Tā kā tika konstatēts augsts risks ūdens organismiem, nemērķa posmkājiem un augsnes ērcēm, ierobežojums attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. pantā definētajām siltumnīcām noteikts, lai izvairītos no iedarbības uz vidi un nemērķa organismiem.

| (15) | Lai palielinātu šā secinājuma ticamību, ka etoksazolam nav endokrīni disruptīvu īpašību, pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 2.2. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar norādījumiem par endokrīno disruptoru noteikšanu (8) būtu jāiesniedz atjaunināts novērtējums par Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(15)

Lai palielinātu šā secinājuma ticamību, ka etoksazolam nav endokrīni disruptīvu īpašību, pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 2.2. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar norādījumiem par endokrīno disruptoru noteikšanu (8) būtu jāiesniedz atjaunināts novērtējums par Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (16) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (17) | Lai etoksazola apstiprinājuma atjaunošanas procesu varētu pabeigt līdz minētās darbīgās vielas apstiprinājuma perioda beigām, ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/869 (9) šīs vielas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2021. gada 31. jūlijam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu ir pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, tāpēc šo regulu piemēro no 2021. gada 1. februāra. |
| --- | --- |

(17)

Lai etoksazola apstiprinājuma atjaunošanas procesu varētu pabeigt līdz minētās darbīgās vielas apstiprinājuma perioda beigām, ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/869 (9) šīs vielas apstiprinājuma periods tika pagarināts līdz 2021. gada 31. jūlijam. Tomēr lēmums par apstiprinājuma atjaunošanu ir pieņemts pirms minētā pagarinātā termiņa beigām, tāpēc šo regulu piemēro no 2021. gada 1. februāra.

| (18) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājumu atjauno saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2005/34/EK (2005. gada 17. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot kā aktīvās vielas etoksazolu un tepraloksidīmu (OV L 125, 18.5.2005., 5. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2017; 15(10):4988. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas Regula (ES) 2018/605 (2018. gada 19. aprīlis), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

7

(8)  
  Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

8

Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/869 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām beflubutamīdam, benalaksilam, bentiavalikarbam, bifenazātam, boskalīdam, bromoksinilam, kaptānam, ciazofamīdam, dimetomorfam, etefonam, etoksazolam, famoksadonam, fenamifosam, flumioksazīnam, fluoksastrobīnam, folpetam, formetanātam, metribuzīnam, milbemektīnam, Paecilomyces lilacinus celmam 251, fenmedifāmam, fosmetam, pirimifosmetilam, propamokarbam, protiokonazolam un S-metolahloram groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 201, 25.6.2020., 7. lpp.).

9

Paecilomyces lilacinus

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība  (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etoksazols

  CAS Nr. 153233-91-1

  CIPAC Nr. 623 | (RS)-5-terc-butil-2-[2-(2,6-difluorfenil)-4,5-dihidro1,3-oksazol-4-il]fenetols | ≥ 948 g/kg | 2021. gada 1. februāris | 2028. gada 31. janvāris | Atļauts lietot tikai dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par etoksazolu paustos secinājumus un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | noturīgo augsnes metabolītu iespējamai uzņemšanai augseku kultūrās, |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība  (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Īpaši noteikumi

Etoksazols

CAS Nr. 153233-91-1

CIPAC Nr. 623

(RS)-5-terc-butil-2-[2-(2,6-difluorfenil)-4,5-dihidro1,3-oksazol-4-il]fenetols

≥ 948 g/kg

2021. gada 1. februāris

2028. gada 31. janvāris

Atļauts lietot tikai dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par etoksazolu paustos secinājumus un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

noturīgo augsnes metabolītu iespējamai uzņemšanai augseku kultūrās,

| — | operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi. |
| --- | --- |

—

operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi.

Pieteikuma iesniedzējs līdz 2023. gada 5. janvārim Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu, tostarp jau iesniegtās informācijas atjauninātu novērtējumu un attiecīgā gadījumā papildu informāciju.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļā 99. ierakstu par etoksazolu svītro; |
| --- | --- |

1)

pielikuma A daļā 99. ierakstu par etoksazolu svītro;

| 2) | pielikuma E daļā pievieno šādu ierakstu:











  Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība  (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “13 | Etoksazols

  CAS Nr. 153233-91-1

  CIPAC Nr. 623 | (RS)-5-terc-butil-2-[2-(2,6-difluorfenil)-4,5-dihidro1,3-oksazol-4-il]fenetols | ≥ 948 g/kg | 2021. gada 1. februāris | 2028. gada 31. janvāris | Atļauts lietot tikai dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par etoksazolu paustos secinājumus un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | noturīgo augsnes metabolītu iespējamai uzņemšanai augseku kultūrās, |

2)

pielikuma E daļā pievieno šādu ierakstu:

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība  (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“13

Etoksazols

CAS Nr. 153233-91-1

CIPAC Nr. 623

(RS)-5-terc-butil-2-[2-(2,6-difluorfenil)-4,5-dihidro1,3-oksazol-4-il]fenetols

≥ 948 g/kg

2021. gada 1. februāris

2028. gada 31. janvāris

Atļauts lietot tikai dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā atjaunošanas ziņojumā par etoksazolu paustos secinājumus un jo īpaši ziņojuma I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

noturīgo augsnes metabolītu iespējamai uzņemšanai augseku kultūrās,

| — | operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi. |
| --- | --- |

—

operatoru aizsardzībai, nodrošinot, lai lietošanas nosacījumos būtu noteikts, ka jāizmanto attiecīgi individuālās aizsardzības līdzekļi.

Pieteikuma iesniedzējs līdz 2023. gada 5. janvārim Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei iesniedz apstiprinošu informāciju par Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktu, tostarp jau iesniegtās informācijas atjauninātu novērtējumu un attiecīgā gadījumā papildu informāciju.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta atjaunošanas ziņojumā.

---

LĒMUMI

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/101

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/2106

(2020. gada 14. decembris)

par aizsardzības pasākumu, ko Somija veikusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK, lai aizliegtu laist tirgū Biltema Nordic Services motora pacēlāja modeli 15-371, ko ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB un Somijas tirgū izplata uzņēmums Biltema Suomi Oy

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8781)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/42/EK (2006. gada 17. maijs) par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | 2019. gada 20. martā Somija informēja Komisiju par 2019. gada 6. februāra aizsardzības pasākumu, kas tika veikts saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 1. punktu un ar ko aizliegts laist tirgū Biltema Nordic Services motora pacēlāja modeli 15-371, ko ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB, Gamisonsgatan 26, 25466 Helsingborg, Zviedrija (ražotājs) un Somijas tirgū izplata uzņēmums Biltema Suomi Oy, Aftonrådevägen 2, 00750 Helsingfors, Somija. |
| --- | --- |

(1)

2019. gada 20. martā Somija informēja Komisiju par 2019. gada 6. februāra aizsardzības pasākumu, kas tika veikts saskaņā ar Direktīvas 2006/42/EK 11. panta 1. punktu un ar ko aizliegts laist tirgū Biltema Nordic Services motora pacēlāja modeli 15-371, ko ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB, Gamisonsgatan 26, 25466 Helsingborg, Zviedrija (ražotājs) un Somijas tirgū izplata uzņēmums Biltema Suomi Oy, Aftonrådevägen 2, 00750 Helsingfors, Somija.

| (2) | Somija šo pasākumu noteica, jo uzskatīja, ka minētais motora pacēlājs neatbilst vairākām būtiskām veselības aizsardzības un drošības prasībām (BVADP), kuras noteiktas turpmāk minētajās Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma iedaļās. |
| --- | --- |

(2)

Somija šo pasākumu noteica, jo uzskatīja, ka minētais motora pacēlājs neatbilst vairākām būtiskām veselības aizsardzības un drošības prasībām (BVADP), kuras noteiktas turpmāk minētajās Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma iedaļās.

| (3) | Konkrētāk, Somija norādīja, ka: |
| --- | --- |

(3)

Konkrētāk, Somija norādīja, ka:

| (4) | pacēlājs nav mehāniski izturīgs, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 4.1.2.3. punktā noteikto mehāniskās izturības BVADP pārkāpums; |
| --- | --- |

(4)

pacēlājs nav mehāniski izturīgs, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 4.1.2.3. punktā noteikto mehāniskās izturības BVADP pārkāpums;

| (5) | pacēlājs nav stabils un to ir sarežģīti pārvietot, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.3.1. punktā noteikto stabilitātes zuduma riska BVADP un 4.1.2.1. punktā noteikto nepietiekamas stabilitātes radīta riska BVADP pārkāpums. |
| --- | --- |

(5)

pacēlājs nav stabils un to ir sarežģīti pārvietot, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.3.1. punktā noteikto stabilitātes zuduma riska BVADP un 4.1.2.1. punktā noteikto nepietiekamas stabilitātes radīta riska BVADP pārkāpums.

| (6) | uzstādīšanas instrukcijās ir kļūdas saistībā ar riteņu piestiprināšanu, un drukātajās instrukcijās ir kļūdas saistībā ar mašīnas nepareizu lietošanu, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2. punktā noteikto drošības integrācijas principu BVADP un 1.7.4. punktā noteikto ar instrukcijām saistīto BVADP pārkāpums. |
| --- | --- |

(6)

uzstādīšanas instrukcijās ir kļūdas saistībā ar riteņu piestiprināšanu, un drukātajās instrukcijās ir kļūdas saistībā ar mašīnas nepareizu lietošanu, kas ir Direktīvas 2006/42/EK I pielikuma 1.1.2. punktā noteikto drošības integrācijas principu BVADP un 1.7.4. punktā noteikto ar instrukcijām saistīto BVADP pārkāpums.

| (7) | Pēc tam, kad Komisija bija saņēmusi paziņojumu par Somijas veikto aizsardzības pasākumu, tā sāka apspriešanos ar attiecīgajām personām, lai uzzinātu to viedokli. Komisija 2019. gada 23. decembrī nosūtīja vēstuli ražotājam, izplatītājam un Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūrai, un ražotājs un izplatītājs uz to neatbildēja. Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūra atbildēja 2020. gada 13. janvārī, norādot, ka pēc lēmuma pieņemšanas uzņēmums Biltema Suomi Oy Somijas lēmumu un tā saturu neapstrīdēja. Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūra arī norādīja, ka šajā lietā tās rīcībā nav jaunākas informācijas. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad Komisija bija saņēmusi paziņojumu par Somijas veikto aizsardzības pasākumu, tā sāka apspriešanos ar attiecīgajām personām, lai uzzinātu to viedokli. Komisija 2019. gada 23. decembrī nosūtīja vēstuli ražotājam, izplatītājam un Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūrai, un ražotājs un izplatītājs uz to neatbildēja. Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūra atbildēja 2020. gada 13. janvārī, norādot, ka pēc lēmuma pieņemšanas uzņēmums Biltema Suomi Oy Somijas lēmumu un tā saturu neapstrīdēja. Somijas Drošības un ķimikāliju aģentūra arī norādīja, ka šajā lietā tās rīcībā nav jaunākas informācijas.

| (8) | Ņemot vērā Somijas sniegto informāciju par aizsardzības pasākumu, ko nedz ražotājs, nedz izplatītājs nav apstrīdējuši, būtu jāsecina, ka motora pacēlāja modelis 15-371 neatbilst iepriekš minētajām Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām un šie trūkumi var apdraudēt personu veselību un drošību. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Somijas sniegto informāciju par aizsardzības pasākumu, ko nedz ražotājs, nedz izplatītājs nav apstrīdējuši, būtu jāsecina, ka motora pacēlāja modelis 15-371 neatbilst iepriekš minētajām Direktīvas 2006/42/EK I pielikumā noteiktajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām un šie trūkumi var apdraudēt personu veselību un drošību.

| (9) | Tāpēc Somijas noteiktais aizsardzības pasākums būtu jāuzskata par pamatotu, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Somijas noteiktais aizsardzības pasākums būtu jāuzskata par pamatotu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Somijas pasākums, ar ko ir aizliegts laist tirgū motora pacēlāja modeli 15-371, kuru ražojis uzņēmums Biltema Nordic Services AB (Zviedrija) un Somijas tirgū izplata Biltema Suomi Oy (Somija), ir pamatots.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Thierry BRETON

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

1

---

| 16.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 425/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 425/103

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/2107

(2020. gada 14. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2007/25/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020)8789)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 576/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību, un to piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību, un to piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (2) | Pasaulē turpinās dažādu H5 vīrusa apakštipu un retāk – H7 vīrusa apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Lolojumputnu nekomerciāla pārvietošana no trešām valstīm ir saistīta ar risku īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā, tāpēc Lēmumā 2007/25/EK noteiktie riska mazināšanas pasākumi būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(2)

Pasaulē turpinās dažādu H5 vīrusa apakštipu un retāk – H7 vīrusa apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Lolojumputnu nekomerciāla pārvietošana no trešām valstīm ir saistīta ar risku īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā, tāpēc Lēmumā 2007/25/EK noteiktie riska mazināšanas pasākumi būtu jāsaglabā.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 576/2013 ir sagatavots deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas prasības lolojumputnu nekomerciālai pārvietošanai uz Savienību. Tomēr daži minēto tiesību aktu noteikumi joprojām tiek apspriesti, un tādēļ šie divi tiesību akti, kuru mērķis ir pastāvīgi aizstāt patlaban Lēmumā 2007/25/EK noteiktos aizsardzības pasākumus, netiks pieņemti pirms 2020. gada 31. decembra, proti, pirms Lēmuma 2007/25/EK termiņa beigām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 576/2013 ir sagatavots deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas prasības lolojumputnu nekomerciālai pārvietošanai uz Savienību. Tomēr daži minēto tiesību aktu noteikumi joprojām tiek apspriesti, un tādēļ šie divi tiesību akti, kuru mērķis ir pastāvīgi aizstāt patlaban Lēmumā 2007/25/EK noteiktos aizsardzības pasākumus, netiks pieņemti pirms 2020. gada 31. decembra, proti, pirms Lēmuma 2007/25/EK termiņa beigām.

| (4) | Līdz ar to, ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim, līdz kuram būtu jāpieņem deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka prasības, ar kurām paredzēts aizstāt prasības, kas patlaban noteiktas Lēmumā 2007/25/EK. |
| --- | --- |

(4)

Līdz ar to, ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim, līdz kuram būtu jāpieņem deleģētais akts un īstenošanas akts, ar ko nosaka prasības, ar kurām paredzēts aizstāt prasības, kas patlaban noteiktas Lēmumā 2007/25/EK.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/25/EK 6. pantā datumu “2020. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2021. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2007/25/EK (2006. gada 22. decembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem (OV L 8, 13.1.2007., 29. lpp.).

2

---