# Az Európai Unió L 437/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 437 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. december 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 437

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. december 28.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében,valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2221 rendelete (2020. december 23.) az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) | 30 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2222 rendelete (2020. december 23.) a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól (
  1
  ) | 43 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2223 rendelete (2020. december 23.) a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról | 49 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2224 rendelete (2020. december 23.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról (
  1
  ) | 74 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2225 rendelete (2020. december 23.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról (
  1
  ) | 86 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2226 rendelete (2020. december 23.) a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól (
  1
  ) | 97 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2227 rendelete (2020. december 23.) az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról | 102 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2228 határozata (2020. december 23.) a vasút európai évéről (2021) | 108 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2229 határozata (2020. december 23.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról (
  1
  ) | 116 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében,valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2221 rendelete (2020. december 23.) az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU)

30

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2222 rendelete (2020. december 23.) a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól (
  1
  )

1

43

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2223 rendelete (2020. december 23.) a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról

49

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2224 rendelete (2020. december 23.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról (
  1
  )

1

74

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2225 rendelete (2020. december 23.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról (
  1
  )

1

86

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2226 rendelete (2020. december 23.) a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól (
  1
  )

1

97

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2227 rendelete (2020. december 23.) az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról

102

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2228 határozata (2020. december 23.) a vasút európai évéről (2021)

108

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2229 határozata (2020. december 23.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról (
  1
  )

1

116

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/2230 rendelete (2020. december 18.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról | 120 |
| | * | A Tanács (EU) 2020/2231 rendelete (2020. december 18.) az egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1387/2013/EU rendelet módosításáról | 135 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/2232 határozata (2020. december 22.) az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról, valamint a megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyek tartaléklistájáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról | 182 |
| | * | A Tanács (EU) 2020/2233 határozata (2020. december 23.) az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról | 188 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2020/2230 rendelete (2020. december 18.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról

120

*

A Tanács (EU) 2020/2231 rendelete (2020. december 18.) az egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1387/2013/EU rendelet módosításáról

135

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2020/2232 határozata (2020. december 22.) az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról, valamint a megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyek tartaléklistájáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

182

*

A Tanács (EU) 2020/2233 határozata (2020. december 23.) az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról

188

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2220 RENDELETE

(2020. december 23.)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében,valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A Bizottság 2020 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó jogalkotási javaslatainak célja, hogy létrehozzák azt az erős uniós keretet, amely elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a KAP továbbra is egy egyenlő versenyfeltételek mellett működő közös politika legyen, és amely keret ugyanakkor nagyobb felelősséget ró a tagállamokra a tekintetben, hogy miként valósítják meg a meghatározott célokat és célkitűzéseket. Ennek megfelelően a tagállamoknak KAP-stratégiai terveket kell kidolgozniuk, és azokat a Bizottság jóváhagyását követően végre kell hajtaniuk. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2020 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó jogalkotási javaslatainak célja, hogy létrehozzák azt az erős uniós keretet, amely elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a KAP továbbra is egy egyenlő versenyfeltételek mellett működő közös politika legyen, és amely keret ugyanakkor nagyobb felelősséget ró a tagállamokra a tekintetben, hogy miként valósítják meg a meghatározott célokat és célkitűzéseket. Ennek megfelelően a tagállamoknak KAP-stratégiai terveket kell kidolgozniuk, és azokat a Bizottság jóváhagyását követően végre kell hajtaniuk.

| (2) | A Bizottság 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslataival kapcsolatos jogalkotási eljárás elhúzódott, ezért a tagállamoknak és a Bizottságnak nem állt módjában előkészíteni az ahhoz szükséges valamennyi elemet, hogy az új jogi keretet és a KAP-stratégiai terveket 2021. január 1-jétől alkalmazni lehessen, ahogyan azt a Bizottság eredetileg javasolta. Ez a késedelem bizonytalan helyzetet és kockázatot teremtett az uniós mezőgazdasági termelők és az Unió teljes mezőgazdasági ágazata számára. E bizonytalanság enyhítése, valamint a vidéki területek és régiók életképességének megőrzése és a környezeti fenntarthatósághoz való hozzájárulás érdekében e rendeletnek elő kell írnia a 2014–2020-as időszakra vonatkozó jelenlegi KAP-keret (a továbbiakban: jelenlegi KAP-keret) szabályainak további alkalmazását, valamint a kifizetések megszakítás nélküli teljesítését a mezőgazdasági termelők és más kedvezményezettek számára, ezáltal biztosítva a kiszámíthatóságot és a stabilitást a 2023. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozó új jogi keret (a továbbiakban: új jogi keret) alkalmazásának kezdőnapjáig tartó, a 2021 és 2022 alatti átmeneti időszakban (a továbbiakban: átmeneti időszak). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslataival kapcsolatos jogalkotási eljárás elhúzódott, ezért a tagállamoknak és a Bizottságnak nem állt módjában előkészíteni az ahhoz szükséges valamennyi elemet, hogy az új jogi keretet és a KAP-stratégiai terveket 2021. január 1-jétől alkalmazni lehessen, ahogyan azt a Bizottság eredetileg javasolta. Ez a késedelem bizonytalan helyzetet és kockázatot teremtett az uniós mezőgazdasági termelők és az Unió teljes mezőgazdasági ágazata számára. E bizonytalanság enyhítése, valamint a vidéki területek és régiók életképességének megőrzése és a környezeti fenntarthatósághoz való hozzájárulás érdekében e rendeletnek elő kell írnia a 2014–2020-as időszakra vonatkozó jelenlegi KAP-keret (a továbbiakban: jelenlegi KAP-keret) szabályainak további alkalmazását, valamint a kifizetések megszakítás nélküli teljesítését a mezőgazdasági termelők és más kedvezményezettek számára, ezáltal biztosítva a kiszámíthatóságot és a stabilitást a 2023. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozó új jogi keret (a továbbiakban: új jogi keret) alkalmazásának kezdőnapjáig tartó, a 2021 és 2022 alatti átmeneti időszakban (a továbbiakban: átmeneti időszak).

| (3) | mivel a Bizottság 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslataival kapcsolatos jogalkotási eljárást még le kell zárni, és a tagállamoknak még ki kell dolgozniuk a KAP-stratégiai terveket, továbbá konzultációt kell folytatni az érdekelt felekkel, a jelenlegi KAP-keretet további két évig folyamatosan alkalmazni kell. Az átmeneti időszak célja, hogy elősegítse a kedvezményezettek számára az új programozási időszakra való zökkenőmentes átállást, és lehetővé tegye az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (a továbbiakban: európai zöld megállapodás) figyelembevételét. |
| --- | --- |

(3)

mivel a Bizottság 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslataival kapcsolatos jogalkotási eljárást még le kell zárni, és a tagállamoknak még ki kell dolgozniuk a KAP-stratégiai terveket, továbbá konzultációt kell folytatni az érdekelt felekkel, a jelenlegi KAP-keretet további két évig folyamatosan alkalmazni kell. Az átmeneti időszak célja, hogy elősegítse a kedvezményezettek számára az új programozási időszakra való zökkenőmentes átállást, és lehetővé tegye az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (a továbbiakban: európai zöld megállapodás) figyelembevételét.

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy 2021-ben és 2022-ben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) támogatást lehessen nyújtani a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek, az Uniónak az átmeneti időszakban is a jelenlegi KAP-keret feltételei szerint kell ilyen támogatást nyújtania. A jelenlegi KAP-keretet különösen az 1303/2013/EU (4), az 1305/2013/EU (5), az 1306/2013/EU (6), az 1307/2013/EU (7) és az 1308/2013/EU (8) európai parlamenti és tanácsi rendeletek hozták létre. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy 2021-ben és 2022-ben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) támogatást lehessen nyújtani a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek, az Uniónak az átmeneti időszakban is a jelenlegi KAP-keret feltételei szerint kell ilyen támogatást nyújtania. A jelenlegi KAP-keretet különösen az 1303/2013/EU (4), az 1305/2013/EU (5), az 1306/2013/EU (6), az 1307/2013/EU (7) és az 1308/2013/EU (8) európai parlamenti és tanácsi rendeletek hozták létre.

| (5) | E rendeletnek egyrészről kellő időt kell biztosítania a tagállamok számára ahhoz, hogy kidolgozzák KAP-stratégiai tervüket, másrészről elő kell segítenie az új jogi keret sikeres alkalmazásához szükséges közigazgatási struktúrák létrehozását mindenekelőtt azáltal, hogy lehetővé teszi a technikai segítségnyújtás kibővítését. Az átmeneti időszak végét követően valamennyi KAP-stratégiai tervnek hatályba kell tudnia lépni annak érdekében, hogy biztosítva legyen az a stabilitás és kiszámíthatóság, amelyre a mezőgazdasági ágazatnak olyan nagy szüksége van. |
| --- | --- |

(5)

E rendeletnek egyrészről kellő időt kell biztosítania a tagállamok számára ahhoz, hogy kidolgozzák KAP-stratégiai tervüket, másrészről elő kell segítenie az új jogi keret sikeres alkalmazásához szükséges közigazgatási struktúrák létrehozását mindenekelőtt azáltal, hogy lehetővé teszi a technikai segítségnyújtás kibővítését. Az átmeneti időszak végét követően valamennyi KAP-stratégiai tervnek hatályba kell tudnia lépni annak érdekében, hogy biztosítva legyen az a stabilitás és kiszámíthatóság, amelyre a mezőgazdasági ágazatnak olyan nagy szüksége van.

| (6) | Figyelembe véve, hogy az Uniónak az átmeneti időszak során is támogatnia kell a vidékfejlesztést, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghosszabbított vidékfejlesztési programjaik a 2021-re és 2022-re elkülönített megfelelő költségvetési előirányzatokból jussanak finanszírozáshoz. A meghosszabbított programoknak biztosítaniuk kell, hogy az EMVA-hozzájárulásoknak az 1305/2013/EU rendelet 59. cikkének (6) bekezdésében említett intézkedésekre elkülönített hányada legalább azonos szinten maradjon, összhangban az európai zöld megállapodásban meghatározott új törekvésekkel. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe véve, hogy az Uniónak az átmeneti időszak során is támogatnia kell a vidékfejlesztést, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghosszabbított vidékfejlesztési programjaik a 2021-re és 2022-re elkülönített megfelelő költségvetési előirányzatokból jussanak finanszírozáshoz. A meghosszabbított programoknak biztosítaniuk kell, hogy az EMVA-hozzájárulásoknak az 1305/2013/EU rendelet 59. cikkének (6) bekezdésében említett intézkedésekre elkülönített hányada legalább azonos szinten maradjon, összhangban az európai zöld megállapodásban meghatározott új törekvésekkel.

| (7) | Az 1303/2013/EU rendelet határozza meg a közös kereten belül működő EMVA-ra és más alapokra vonatkozó közös szabályokat. Az említett rendeletet továbbra is alkalmazni kell az EMVA-ból a 2014–2020-as programozási időszakban, valamint a 2021-es és a 2022-es programozási évben támogatott programokra. |
| --- | --- |

(7)

Az 1303/2013/EU rendelet határozza meg a közös kereten belül működő EMVA-ra és más alapokra vonatkozó közös szabályokat. Az említett rendeletet továbbra is alkalmazni kell az EMVA-ból a 2014–2020-as programozási időszakban, valamint a 2021-es és a 2022-es programozási évben támogatott programokra.

| (8) | Az 1303/2013/EU rendelet a végrehajtási jelentések, az éves felülvizsgálati ülések, az utólagos értékelések, az összefoglaló jelentések, a kiadások elszámolhatósága, a kötelezettségvállalások visszavonása és a költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében meghatározott határidőket a 2014–2020-as programozási időszakra korlátozza. E határidőket ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az EMVA-ból nyújtott támogatásokhoz kapcsolódó programok végrehajtására rendelkezésre álló időszak meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(8)

Az 1303/2013/EU rendelet a végrehajtási jelentések, az éves felülvizsgálati ülések, az utólagos értékelések, az összefoglaló jelentések, a kiadások elszámolhatósága, a kötelezettségvállalások visszavonása és a költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében meghatározott határidőket a 2014–2020-as programozási időszakra korlátozza. E határidőket ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az EMVA-ból nyújtott támogatásokhoz kapcsolódó programok végrehajtására rendelkezésre álló időszak meghosszabbítását.

| (9) | Az 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) előírja, hogy az 1305/2013/EU rendelet alkalmazását megelőzően vidékfejlesztésre támogatást nyújtó rendeletek alapján tett bizonyos hosszú távú kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadásokat a 2014–2020-as programozási időszakban bizonyos feltételek mellett továbbra is az EMVA-ból kell kifizetni. A vonatkozó jogi kötelezettségvállalások időtartamára – megegyező feltételek mellett – e kiadásoknak továbbra is elszámolhatónak kell lenniük a 2021-es és 2022-es programozási évben. A jogbiztonság és a jogi egyértelműség érdekében azt is egyértelművé kell tenni, hogy az integrált igazgatási és kontrollrendszernek az olyan jogi kötelezettségvállalásokra is vonatkoznia kell, amelyeket az 1305/2013/EU rendelet integrált igazgatási és kontrollrendszer hatálya alá tartozó intézkedéseinek megfelelő, korábbi intézkedések alapján tettek, valamint hogy az ilyen jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket a december 1-jétől a következő naptári év június 30-ig tartó időszakban kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) előírja, hogy az 1305/2013/EU rendelet alkalmazását megelőzően vidékfejlesztésre támogatást nyújtó rendeletek alapján tett bizonyos hosszú távú kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadásokat a 2014–2020-as programozási időszakban bizonyos feltételek mellett továbbra is az EMVA-ból kell kifizetni. A vonatkozó jogi kötelezettségvállalások időtartamára – megegyező feltételek mellett – e kiadásoknak továbbra is elszámolhatónak kell lenniük a 2021-es és 2022-es programozási évben. A jogbiztonság és a jogi egyértelműség érdekében azt is egyértelművé kell tenni, hogy az integrált igazgatási és kontrollrendszernek az olyan jogi kötelezettségvállalásokra is vonatkoznia kell, amelyeket az 1305/2013/EU rendelet integrált igazgatási és kontrollrendszer hatálya alá tartozó intézkedéseinek megfelelő, korábbi intézkedések alapján tettek, valamint hogy az ilyen jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket a december 1-jétől a következő naptári év június 30-ig tartó időszakban kell teljesíteni.

| (10) | Elérhetővé kell tenni az EMVA-ból nyújtott támogatásokat az új jogi keret szerinti közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák tervezését és jövőbeli végrehajtását támogató kapacitásépítési és előkészítő intézkedések költségeihez is. |
| --- | --- |

(10)

Elérhetővé kell tenni az EMVA-ból nyújtott támogatásokat az új jogi keret szerinti közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák tervezését és jövőbeli végrehajtását támogató kapacitásépítési és előkészítő intézkedések költségeihez is.

| (11) | Az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási jogosultságok kiosztása, illetve a meglévő jogosultságaikat megtartó tagállamok esetében az újraszámítások terén egyes tagállamok 2015-ben hibákat követtek el a támogatási jogosultságok számának és értékének megállapításakor. E hibák többsége – még ha kizárólag egyetlen mezőgazdasági termelő esetében merültek is fel – az összes mezőgazdasági termelő és az összes év tekintetében befolyásolja a támogatási jogosultságok értékét. Néhány tagállam 2015 után is követett el hibákat a jogosultságok tartalékból való kiosztása kapcsán, például az átlagérték kiszámítása során. Az ilyen meg nem felelés esetén rendszerint pénzügyi korrekció alkalmazandó mindaddig, amíg az érintett tagállam meg nem teszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket. Tekintetbe véve a jogosultságok első alkalommal történt kiosztása óta eltelt időt, a jogosultságok megállapítására és adott esetben azok korrekciójára irányuló tagállami erőfeszítéseket, valamint a jogbiztonság megteremtése érdekében a támogatási jogosultságok számát és értékét egy bizonyos időponttól kezdődően jogszerűnek és szabályszerűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

Az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási jogosultságok kiosztása, illetve a meglévő jogosultságaikat megtartó tagállamok esetében az újraszámítások terén egyes tagállamok 2015-ben hibákat követtek el a támogatási jogosultságok számának és értékének megállapításakor. E hibák többsége – még ha kizárólag egyetlen mezőgazdasági termelő esetében merültek is fel – az összes mezőgazdasági termelő és az összes év tekintetében befolyásolja a támogatási jogosultságok értékét. Néhány tagállam 2015 után is követett el hibákat a jogosultságok tartalékból való kiosztása kapcsán, például az átlagérték kiszámítása során. Az ilyen meg nem felelés esetén rendszerint pénzügyi korrekció alkalmazandó mindaddig, amíg az érintett tagállam meg nem teszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket. Tekintetbe véve a jogosultságok első alkalommal történt kiosztása óta eltelt időt, a jogosultságok megállapítására és adott esetben azok korrekciójára irányuló tagállami erőfeszítéseket, valamint a jogbiztonság megteremtése érdekében a támogatási jogosultságok számát és értékét egy bizonyos időponttól kezdődően jogszerűnek és szabályszerűnek kell tekinteni.

| (12) | Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése lehetővé tette a tagállamok számára, hogy a támogatási jogosultságok kiosztása során csökkentési együtthatót alkalmazzanak azon támogatható hektárok vonatkozásában, amelyek kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területeken elhelyezkedő állandó gyepterületből állnak. Az alpesi legelők gyakran közös kezelésben vannak, ezért a területek évente kerülnek kiosztásra, ami jelentős mértékű bizonytalansághoz vezet az érintett tagállamok mezőgazdasági termelőinek körében. E rendszer alkalmazása, különösen az érintett területek pontos meghatározása tekintetében, meglehetősen bonyolultnak bizonyult. Mivel azon területek támogatási jogosultságainak értéke, ahol nem alkalmazzák a csökkentési együtthatót, a kijelölt területek támogatási jogosultságainak összegétől függ, az említett bizonytalanság később az érintett tagállamok valamennyi mezőgazdasági termelőjére kihat. Az érintett tagállamokban jelenleg alkalmazott rendszer stabilizálása, valamint annak érdekében, hogy az érintett tagállamokban valamennyi mezőgazdasági termelő számára a lehető leghamarabb biztosítani lehessen a jogbiztonságot, lehetővé kell tenni az érintett tagállamok számára, hogy az összes mezőgazdasági termelőnek 2020. január 1. előtt odaítélt valamennyi jogosultság értékét és számát jogszerűnek és szabályszerűnek tekintsék. E jogosultságok értékének – az egyéni kedvezményezettek rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül – meg kell egyeznie a 2019. december 31-én érvényes, 2019-es naptári évre vonatkozó értékkel. |
| --- | --- |

(12)

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése lehetővé tette a tagállamok számára, hogy a támogatási jogosultságok kiosztása során csökkentési együtthatót alkalmazzanak azon támogatható hektárok vonatkozásában, amelyek kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területeken elhelyezkedő állandó gyepterületből állnak. Az alpesi legelők gyakran közös kezelésben vannak, ezért a területek évente kerülnek kiosztásra, ami jelentős mértékű bizonytalansághoz vezet az érintett tagállamok mezőgazdasági termelőinek körében. E rendszer alkalmazása, különösen az érintett területek pontos meghatározása tekintetében, meglehetősen bonyolultnak bizonyult. Mivel azon területek támogatási jogosultságainak értéke, ahol nem alkalmazzák a csökkentési együtthatót, a kijelölt területek támogatási jogosultságainak összegétől függ, az említett bizonytalanság később az érintett tagállamok valamennyi mezőgazdasági termelőjére kihat. Az érintett tagállamokban jelenleg alkalmazott rendszer stabilizálása, valamint annak érdekében, hogy az érintett tagállamokban valamennyi mezőgazdasági termelő számára a lehető leghamarabb biztosítani lehessen a jogbiztonságot, lehetővé kell tenni az érintett tagállamok számára, hogy az összes mezőgazdasági termelőnek 2020. január 1. előtt odaítélt valamennyi jogosultság értékét és számát jogszerűnek és szabályszerűnek tekintsék. E jogosultságok értékének – az egyéni kedvezményezettek rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül – meg kell egyeznie a 2019. december 31-én érvényes, 2019-es naptári évre vonatkozó értékkel.

| (13) | A támogatási jogosultságok megerősítése nem mentesíti a tagállamokat az EMGA megosztott irányításából adódó, az uniós költségvetés szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmének biztosítását célzó felelősségük alól. Ezért a mezőgazdasági termelőknek 2021. január 1. előtt, vagy ettől eltérve 2020. január 1. előtt kiosztott támogatási jogosultságok megerősítése nem érintheti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy 2020-ig, vagy ettől eltérve 2019-ig bezárólag bármely naptári év vonatkozásában meghozza az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkében említett határozatokat az olyan szabálytalanul nyújtott kifizetések vonatkozásában, amelyek a támogatási jogosultságok számával vagy értékével kapcsolatos hibákra vezethetők vissza. |
| --- | --- |

(13)

A támogatási jogosultságok megerősítése nem mentesíti a tagállamokat az EMGA megosztott irányításából adódó, az uniós költségvetés szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmének biztosítását célzó felelősségük alól. Ezért a mezőgazdasági termelőknek 2021. január 1. előtt, vagy ettől eltérve 2020. január 1. előtt kiosztott támogatási jogosultságok megerősítése nem érintheti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy 2020-ig, vagy ettől eltérve 2019-ig bezárólag bármely naptári év vonatkozásában meghozza az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkében említett határozatokat az olyan szabálytalanul nyújtott kifizetések vonatkozásában, amelyek a támogatási jogosultságok számával vagy értékével kapcsolatos hibákra vezethetők vissza.

| (14) | Tekintettel arra, hogy a KAP új jogi kerete még nem került elfogadásra, egyértelművé kell tenni, hogy a többéves alapon nyújtott, meglévő támogatási rendszerekről az új jogi keretre való áttérés szabályozása céljából átmeneti intézkedéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel arra, hogy a KAP új jogi kerete még nem került elfogadásra, egyértelművé kell tenni, hogy a többéves alapon nyújtott, meglévő támogatási rendszerekről az új jogi keretre való áttérés szabályozása céljából átmeneti intézkedéseket kell meghatározni.

| (15) | A kötelezettségvállalások jelenlegi vidékfejlesztési programozási időszakból a KAP-stratégiai tervekbe való jelentős átcsoportosításának korlátozása érdekében az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz, az ökológiai gazdálkodáshoz és az állatjóléthez kapcsolódó új többéves kötelezettségvállalások időtartamát főszabályként legfeljebb három évre kell korlátozni. 2022-től a meglévő kötelezettségvállalások meghosszabbítását egy évre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(15)

A kötelezettségvállalások jelenlegi vidékfejlesztési programozási időszakból a KAP-stratégiai tervekbe való jelentős átcsoportosításának korlátozása érdekében az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz, az ökológiai gazdálkodáshoz és az állatjóléthez kapcsolódó új többéves kötelezettségvállalások időtartamát főszabályként legfeljebb három évre kell korlátozni. 2022-től a meglévő kötelezettségvállalások meghosszabbítását egy évre kell korlátozni.

| (16) | Az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkének (5) bekezdése átmeneti intézkedéseket írt elő annak érdekében, hogy megkönnyítse a kifizetések fokozatos megszüntetését azokon a területeken, amelyek az új területmeghatározási kritériumok alkalmazása miatt már nem minősülnek természeti hátrányokkal rendelkező területnek. Az ilyen kifizetéseket egy legfeljebb négyéves időszak során, 2020-ig kellett teljesíteni. Az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 2019-ig meghosszabbította az említett területek új területmeghatározására vonatkozó eredeti határidőt. Az olyan tagállamok mezőgazdasági termelői számára, amelyek 2018-ban és 2019-ben végezték el a területmeghatározást, nem áll rendelkezésre a négy éves maximális időtartam a kifizetések fokozatos megszüntetésére. Ahhoz, hogy folytatódjon a kifizetések fokozatos megszüntetése, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy adott esetben 2021-ben és 2022-ben is teljesíthessék azokat. A hektáronkénti kifizetések megfelelő szintjének az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő biztosítása érdekében a 2021. és 2022. évi kifizetések szintjét hektáronként 25 EUR-ban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(16)

Az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkének (5) bekezdése átmeneti intézkedéseket írt elő annak érdekében, hogy megkönnyítse a kifizetések fokozatos megszüntetését azokon a területeken, amelyek az új területmeghatározási kritériumok alkalmazása miatt már nem minősülnek természeti hátrányokkal rendelkező területnek. Az ilyen kifizetéseket egy legfeljebb négyéves időszak során, 2020-ig kellett teljesíteni. Az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 2019-ig meghosszabbította az említett területek új területmeghatározására vonatkozó eredeti határidőt. Az olyan tagállamok mezőgazdasági termelői számára, amelyek 2018-ban és 2019-ben végezték el a területmeghatározást, nem áll rendelkezésre a négy éves maximális időtartam a kifizetések fokozatos megszüntetésére. Ahhoz, hogy folytatódjon a kifizetések fokozatos megszüntetése, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy adott esetben 2021-ben és 2022-ben is teljesíthessék azokat. A hektáronkénti kifizetések megfelelő szintjének az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő biztosítása érdekében a 2021. és 2022. évi kifizetések szintjét hektáronként 25 EUR-ban kell rögzíteni.

| (17) | mivel a mezőgazdasági termelők az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve, az 1305/2013/EU rendelet olyan kockázatkezelési intézkedésről rendelkezik, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni ezekkel a kockázatokkal. Ez az intézkedés magában foglal kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat, valamint egy jövedelemstabilizáló eszközt. Annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, a támogatás ezen intézkedés alapján történő odaítélésére konkrét feltételeket írtak elő. Az említett intézkedés alkalmazásának valamennyi ágazat mezőgazdasági termelői körében történő további ösztönzése érdekében lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak, hogy az adott eszközre alkalmazandó azon 30 %-os küszöbértéket, amelynek teljesülése esetén a mezőgazdasági termelők a termelés vagy a jövedelem visszaesése miatt ellentételezésben részesülnek, legfeljebb 20 %-ra csökkentsék. |
| --- | --- |

(17)

mivel a mezőgazdasági termelők az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve, az 1305/2013/EU rendelet olyan kockázatkezelési intézkedésről rendelkezik, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni ezekkel a kockázatokkal. Ez az intézkedés magában foglal kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat, valamint egy jövedelemstabilizáló eszközt. Annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, a támogatás ezen intézkedés alapján történő odaítélésére konkrét feltételeket írtak elő. Az említett intézkedés alkalmazásának valamennyi ágazat mezőgazdasági termelői körében történő további ösztönzése érdekében lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak, hogy az adott eszközre alkalmazandó azon 30 %-os küszöbértéket, amelynek teljesülése esetén a mezőgazdasági termelők a termelés vagy a jövedelem visszaesése miatt ellentételezésben részesülnek, legfeljebb 20 %-ra csökkentsék.

| (18) | A mezőgazdasági termelőket és a vidéki vállalkozásokat korábban nem tapasztalt módon érintették a Covid19-járvány következményei. A szabad mozgás tagállamokban bevezetett, széles körű korlátozásai, valamint az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és egyéb vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása gazdasági zavarokat idézett elő a mezőgazdasági ágazatban és a vidéki közösségekben, valamint likviditási és pénzforgalmi problémákhoz vezetett a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások számára. A Covid19-járványból fakadó válság hatásaira történő reagálás érdekében az (EU) 1305/2013 rendelet 39b. cikkében említett intézkedés időtartamát meg kell hosszabbítani azon likviditási problémák kezelése céljából, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági tevékenységek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások folytonosságát. Az említett intézkedés támogatását a 2014–2020-as időszakra a tagállamok részére elkülönített EMVA források legfeljebb 2 %-ából lehet finanszírozni. |
| --- | --- |

(18)

A mezőgazdasági termelőket és a vidéki vállalkozásokat korábban nem tapasztalt módon érintették a Covid19-járvány következményei. A szabad mozgás tagállamokban bevezetett, széles körű korlátozásai, valamint az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és egyéb vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása gazdasági zavarokat idézett elő a mezőgazdasági ágazatban és a vidéki közösségekben, valamint likviditási és pénzforgalmi problémákhoz vezetett a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások számára. A Covid19-járványból fakadó válság hatásaira történő reagálás érdekében az (EU) 1305/2013 rendelet 39b. cikkében említett intézkedés időtartamát meg kell hosszabbítani azon likviditási problémák kezelése céljából, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági tevékenységek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások folytonosságát. Az említett intézkedés támogatását a 2014–2020-as időszakra a tagállamok részére elkülönített EMVA források legfeljebb 2 %-ából lehet finanszírozni.

| (19) | Annak elkerülése érdekében, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztésekre fordítandó források a 2021-es és 2022-es programozási évben kihasználatlanul maradjanak, azoknak a tagállamoknak, amelyek élnek a közvetlen kifizetésekből származó összegek vidékfejlesztésre való átcsoportosításának lehetőségével, lehetővé kell tenni, hogy az előirányzatok közösségvezérelt helyi fejlesztésekre fordítandó legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig legalább 2,5 %-át kizárólag a 2022. december 31-ig meghosszabbított, az összegek közvetlen kifizetésekből való átcsoportosítása előtt kiszámított vidékfejlesztési célú EMVA-hozzájárulásra alkalmazzák. |
| --- | --- |

(19)

Annak elkerülése érdekében, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztésekre fordítandó források a 2021-es és 2022-es programozási évben kihasználatlanul maradjanak, azoknak a tagállamoknak, amelyek élnek a közvetlen kifizetésekből származó összegek vidékfejlesztésre való átcsoportosításának lehetőségével, lehetővé kell tenni, hogy az előirányzatok közösségvezérelt helyi fejlesztésekre fordítandó legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig legalább 2,5 %-át kizárólag a 2022. december 31-ig meghosszabbított, az összegek közvetlen kifizetésekből való átcsoportosítása előtt kiszámított vidékfejlesztési célú EMVA-hozzájárulásra alkalmazzák.

| (20) | A Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (EURI) létrehozásáról szóló (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (12) (a továbbiakban: az EURI-rendelet) összhangban kiegészítő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani a 2021. és 2022. évre vonatkozóan a Covid19-válság hatásainak, valamint az Unió mezőgazdasági ágazatára és vidéki térségeire gyakorolt következményeinek a kezelése céljából. |
| --- | --- |

(20)

A Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (EURI) létrehozásáról szóló (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (12) (a továbbiakban: az EURI-rendelet) összhangban kiegészítő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani a 2021. és 2022. évre vonatkozóan a Covid19-válság hatásainak, valamint az Unió mezőgazdasági ágazatára és vidéki térségeire gyakorolt következményeinek a kezelése céljából.

| (21) | Tekintettel arra, hogy az Unió mezőgazdasági ágazata és vidéki térségei a Covid19-válság miatt eddig példa nélkül álló kihívásokkal szembesülnek, az EURI által biztosított kiegészítő forrásokat az 1305/2013/EU rendelet szerinti intézkedések finanszírozására kell felhasználni, előkészítve ezzel az utat egy reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítás előtt az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásainak céljaival és az európai zöld megállapodásban meghatározott új törekvésekkel összhangban. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel arra, hogy az Unió mezőgazdasági ágazata és vidéki térségei a Covid19-válság miatt eddig példa nélkül álló kihívásokkal szembesülnek, az EURI által biztosított kiegészítő forrásokat az 1305/2013/EU rendelet szerinti intézkedések finanszírozására kell felhasználni, előkészítve ezzel az utat egy reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítás előtt az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásainak céljaival és az európai zöld megállapodásban meghatározott új törekvésekkel összhangban.

| (22) | Ezért nem helyénvaló, hogy a tagállamok csökkentsék a meglévő vidékfejlesztési programjaik környezetvédelmi törekvéseinek szintjét. A kiegészítő forrásokat illetően is ugyanazt a teljes hányadot kell biztosítaniuk, mint amelyet a környezet és az éghajlat szempontjából különösen előnyös intézkedések céljára az EMVA-ból származó hozzájárulás keretében a vidékfejlesztési programjaikban elkülönítettek („a csökkentés tilalmának elve”). Ezen túlmenően az EURI-ből nyújtott kiegészítő források legalább 37 %-át olyan intézkedésekre kell fordítani, amelyek különösen előnyösek a környezet és az éghajlat, valamint az állatjólét és a LEADER-megközelítés szempontjából. Ezenfelül e kiegészítő források legalább 55 %-át a vidéki térségek gazdasági és társadalmi fejlődését előmozdító intézkedésekre kell fordítani, nevezetesen tárgyi eszközökbe történő beruházásokra, a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztésére, a vidéki térségekben falvak megújulásának és az alapvető szolgáltatásoknak a támogatására, valamint együttműködésre. |
| --- | --- |

(22)

Ezért nem helyénvaló, hogy a tagállamok csökkentsék a meglévő vidékfejlesztési programjaik környezetvédelmi törekvéseinek szintjét. A kiegészítő forrásokat illetően is ugyanazt a teljes hányadot kell biztosítaniuk, mint amelyet a környezet és az éghajlat szempontjából különösen előnyös intézkedések céljára az EMVA-ból származó hozzájárulás keretében a vidékfejlesztési programjaikban elkülönítettek („a csökkentés tilalmának elve”). Ezen túlmenően az EURI-ből nyújtott kiegészítő források legalább 37 %-át olyan intézkedésekre kell fordítani, amelyek különösen előnyösek a környezet és az éghajlat, valamint az állatjólét és a LEADER-megközelítés szempontjából. Ezenfelül e kiegészítő források legalább 55 %-át a vidéki térségek gazdasági és társadalmi fejlődését előmozdító intézkedésekre kell fordítani, nevezetesen tárgyi eszközökbe történő beruházásokra, a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztésére, a vidéki térségekben falvak megújulásának és az alapvető szolgáltatásoknak a támogatására, valamint együttműködésre.

| (23) | Amennyiben a tagállamok másként nem tudják tiszteletben tartani a csökkentés tilalmának elvét, lehetőséget kell biztosítani számukra arra, hogy eltérjenek attól a kötelezettségtől, mely szerint az EURI-ből származó kiegészítő források legalább 55 %-át a vidéki térségek gazdasági és társadalmi fejlődését előmozdító intézkedésekre kell fordítaniuk, és ehelyett lehetőleg olyan intézkedéseket kell támogatniuk, amelyek különösen előnyösek a környezet és az éghajlat szempontjából. Mindazonáltal annak érdekében, hogy a tagállamok kellő rugalmassággal rendelkezzenek, azt is lehetővé kell tenni a számukra, hogy e kiegészítő források tekintetében az említett 55 %-os kötelezettségnek való megfeleléshez szükséges mértékben eltérhessenek a csökkentés tilalmának elvétől. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben a tagállamok másként nem tudják tiszteletben tartani a csökkentés tilalmának elvét, lehetőséget kell biztosítani számukra arra, hogy eltérjenek attól a kötelezettségtől, mely szerint az EURI-ből származó kiegészítő források legalább 55 %-át a vidéki térségek gazdasági és társadalmi fejlődését előmozdító intézkedésekre kell fordítaniuk, és ehelyett lehetőleg olyan intézkedéseket kell támogatniuk, amelyek különösen előnyösek a környezet és az éghajlat szempontjából. Mindazonáltal annak érdekében, hogy a tagállamok kellő rugalmassággal rendelkezzenek, azt is lehetővé kell tenni a számukra, hogy e kiegészítő források tekintetében az említett 55 %-os kötelezettségnek való megfeleléshez szükséges mértékben eltérhessenek a csökkentés tilalmának elvétől.

| (24) | Az EURI-ből származó kiegészítő forrásokra különös feltételek vonatkoznak. Ezeket a kiegészítő forrásokat ezért az uniós vidékfejlesztési támogatástól elkülönítve kell programozni és monitorozni, főszabályként az 1305/2013/EU rendeletben foglalt szabályok alkalmazása mellett. Ily módon e kiegészítő forrásokat az 1305/2013/EU rendelet révén kell végrehajtani, és azokat az említett rendelet keretében az EMVA szerinti intézkedések finanszírozására szolgáló összegeknek kell tekinteni. Következésképpen alkalmazni kell az 1305/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat – a vidékfejlesztési programok módosításaira vonatkozó szabályokat is beleértve –, az 1306/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat – a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozó szabályokat is beleértve –, valamint az 1307/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik. |
| --- | --- |

(24)

Az EURI-ből származó kiegészítő forrásokra különös feltételek vonatkoznak. Ezeket a kiegészítő forrásokat ezért az uniós vidékfejlesztési támogatástól elkülönítve kell programozni és monitorozni, főszabályként az 1305/2013/EU rendeletben foglalt szabályok alkalmazása mellett. Ily módon e kiegészítő forrásokat az 1305/2013/EU rendelet révén kell végrehajtani, és azokat az említett rendelet keretében az EMVA szerinti intézkedések finanszírozására szolgáló összegeknek kell tekinteni. Következésképpen alkalmazni kell az 1305/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat – a vidékfejlesztési programok módosításaira vonatkozó szabályokat is beleértve –, az 1306/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat – a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozó szabályokat is beleértve –, valamint az 1307/2013/EU rendeletben megállapított szabályokat, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik.

| (25) | Az EURI-ből nyújtott kiegészítő források megfelelő multiplikátorhatásának biztosítása érdekében a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást segítő beruházások esetében egyedi maximális uniós társfinanszírozási arányt és magasabb támogatási mértéket kell megállapítani, a fiatal mezőgazdasági termelők részére pedig támogatást kell biztosítani. |
| --- | --- |

(25)

Az EURI-ből nyújtott kiegészítő források megfelelő multiplikátorhatásának biztosítása érdekében a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást segítő beruházások esetében egyedi maximális uniós társfinanszírozási arányt és magasabb támogatási mértéket kell megállapítani, a fiatal mezőgazdasági termelők részére pedig támogatást kell biztosítani.

| (26) | Az átmeneti időszakban való folytonosság biztosítása érdekében a mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartalékot 2021-ben és 2022-ben is fenn kell tartani. Ebben a tartalékban a tartalék 2021-re és 2022-re alkalmazandó megfelelő összegét is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(26)

Az átmeneti időszakban való folytonosság biztosítása érdekében a mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartalékot 2021-ben és 2022-ben is fenn kell tartani. Ebben a tartalékban a tartalék 2021-re és 2022-re alkalmazandó megfelelő összegét is figyelembe kell venni.

| (27) | Az EMVA-ból nyújtott előfinanszírozás szabályai tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy sem az e rendelettel összhangban az EMVA-ból támogatott programok 2022. december 31-ig történő meghosszabbításából, sem az EURI-rendelet alapján rendelkezésre bocsátott kiegészítő forrásokból eredően nem részesülhetnek az érintett programok további előfinanszírozásban. |
| --- | --- |

(27)

Az EMVA-ból nyújtott előfinanszírozás szabályai tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy sem az e rendelettel összhangban az EMVA-ból támogatott programok 2022. december 31-ig történő meghosszabbításából, sem az EURI-rendelet alapján rendelkezésre bocsátott kiegészítő forrásokból eredően nem részesülhetnek az érintett programok további előfinanszírozásban.

| (28) | Az 1307/2013/EU rendelet 11. cikke jelenleg csak arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az említett cikknek megfelelően hozott döntéseikről és a 2015 és 2020 közötti években a mezőgazdasági termelőknek egy adott naptári évre nyújtandó közvetlen kifizetések összegének a 150 000 EUR-t meghaladó részére vonatkozó csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről. A meglévő rendszer fenntartása érdekében a tagállamoknak a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan is értesíteniük kell a Bizottságot az említett cikknek megfelelően hozott döntéseikről, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről. |
| --- | --- |

(28)

Az 1307/2013/EU rendelet 11. cikke jelenleg csak arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az említett cikknek megfelelően hozott döntéseikről és a 2015 és 2020 közötti években a mezőgazdasági termelőknek egy adott naptári évre nyújtandó közvetlen kifizetések összegének a 150 000 EUR-t meghaladó részére vonatkozó csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről. A meglévő rendszer fenntartása érdekében a tagállamoknak a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan is értesíteniük kell a Bizottságot az említett cikknek megfelelően hozott döntéseikről, valamint a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről.

| (29) | Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a 2014–2020-as naptári évek tekintetében a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztés között pénzeszközöket csoportosítanak át. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok követhessék saját stratégiáikat, a pillérek közötti rugalmasságot a 2022-es pénzügyi évnek megfelelő 2021-es naptári év, illetve a 2022-es naptári év (azaz a 2023-as pénzügyi év) tekintetében is fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(29)

Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a 2014–2020-as naptári évek tekintetében a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztés között pénzeszközöket csoportosítanak át. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok követhessék saját stratégiáikat, a pillérek közötti rugalmasságot a 2022-es pénzügyi évnek megfelelő 2021-es naptári év, illetve a 2022-es naptári év (azaz a 2023-as pénzügyi év) tekintetében is fenn kell tartani.

| (30) | Annak érdekében, hogy a Bizottság az 1307/2013/EU rendelet 22. cikke (1) bekezdésének, 36. cikke (4) bekezdésének, 42. cikke (2) bekezdésének, 49. cikke (2) bekezdésének, 51. cikke (4) bekezdésének és 53. cikke (7) bekezdésének megfelelően megállapíthassa a költségvetési felső összeghatárokat, a tagállamoknak a Bizottságot a 2021-es naptári év támogatási programokra bontott pénzügyi előirányzatairól hozott határozataikról 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig kell értesíteniük. |
| --- | --- |

(30)

Annak érdekében, hogy a Bizottság az 1307/2013/EU rendelet 22. cikke (1) bekezdésének, 36. cikke (4) bekezdésének, 42. cikke (2) bekezdésének, 49. cikke (2) bekezdésének, 51. cikke (4) bekezdésének és 53. cikke (7) bekezdésének megfelelően megállapíthassa a költségvetési felső összeghatárokat, a tagállamoknak a Bizottságot a 2021-es naptári év támogatási programokra bontott pénzügyi előirányzatairól hozott határozataikról 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig kell értesíteniük.

| (31) | Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (5) bekezdése a támogatási jogosultságok értékének lineáris kiigazítását írja elő abban az esetben, ha az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár az egyik évről a másikra megváltozik az adott tagállam által hozott, az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatárt érintő bizonyos döntések következtében. Az említett rendelet nemzeti felső összeghatárokat meghatározó II. melléklete alkalmazásának 2020-as naptári év utánra szóló meghosszabbítása és az adott dátumot követő esetleges éves eltérések hatással lehetnek az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatárra. Ezért annak érdekében, hogy a tagállamok teljesíteni tudják, hogy a támogatási jogosultságok és a tartalékok összértéke megegyezzen a szóban forgó rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében az alaptámogatási rendszerre vonatkozóan megállapított felső összeghatárral, indokolt lineáris kiigazításról rendelkezni a rendelet II. melléklete alkalmazásának meghosszabbításához vagy e mellékletnek az átmeneti időszak alatti módosításaihoz való igazodás céljából. Ezen túlmenően a tagállamoknak biztosítandó fokozott rugalmasság érdekében helyénvalónak tűnik lehetővé tenni, hogy a tagállamok – adott esetben eltérő arányokkal – kiigazíthassák a támogatási jogosultságok vagy a tartalék értékét. |
| --- | --- |

(31)

Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (5) bekezdése a támogatási jogosultságok értékének lineáris kiigazítását írja elő abban az esetben, ha az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár az egyik évről a másikra megváltozik az adott tagállam által hozott, az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatárt érintő bizonyos döntések következtében. Az említett rendelet nemzeti felső összeghatárokat meghatározó II. melléklete alkalmazásának 2020-as naptári év utánra szóló meghosszabbítása és az adott dátumot követő esetleges éves eltérések hatással lehetnek az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatárra. Ezért annak érdekében, hogy a tagállamok teljesíteni tudják, hogy a támogatási jogosultságok és a tartalékok összértéke megegyezzen a szóban forgó rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében az alaptámogatási rendszerre vonatkozóan megállapított felső összeghatárral, indokolt lineáris kiigazításról rendelkezni a rendelet II. melléklete alkalmazásának meghosszabbításához vagy e mellékletnek az átmeneti időszak alatti módosításaihoz való igazodás céljából. Ezen túlmenően a tagállamoknak biztosítandó fokozott rugalmasság érdekében helyénvalónak tűnik lehetővé tenni, hogy a tagállamok – adott esetben eltérő arányokkal – kiigazíthassák a támogatási jogosultságok vagy a tartalék értékét.

| (32) | A jelenlegi jogi kerettel összhangban a tagállamok 2014-ben értesítették a Bizottságot a 2020-as naptári évig tartó időszakot felölelő, az 1307/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó időszakban az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár régiók közötti felosztásáról és adott esetben a fokozatos, évenkénti módosításokról hozott határozataikról. A tagállamoknak a 2021-es és a 2022-es naptári év tekintetében is értesíteniük kell a Bizottságot az ilyen határozataikról. |
| --- | --- |

(32)

A jelenlegi jogi kerettel összhangban a tagállamok 2014-ben értesítették a Bizottságot a 2020-as naptári évig tartó időszakot felölelő, az 1307/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó időszakban az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár régiók közötti felosztásáról és adott esetben a fokozatos, évenkénti módosításokról hozott határozataikról. A tagállamoknak a 2021-es és a 2022-es naptári év tekintetében is értesíteniük kell a Bizottságot az ilyen határozataikról.

| (33) | A belső konvergenciamechanizmus a közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti méltányosabb elosztásának alapvető folyamata. A korábbi referenciák alkalmazásából eredő jelentős egyedi különbségek egyre kevésbé indokolhatók. Az 1307/2013/EU rendeletben a belső konvergencia alapmodelljének lényege, hogy a tagállamok 2015-től valamennyi nemzeti és regionális szintű támogatási jogosultság tekintetében egységes átalányt alkalmaznak. Az egységes értékre való zökkenőmentes áttérés biztosítása érdekében azonban eltérést állapítottak meg, amelynek értelmében a tagállamok 2015 és 2019 közötti részleges konvergencia – más néven az „alagútmodell” alkalmazásával – differenciálhatják a támogatási jogosultságok értékét. Egyes tagállamok éltek az eltérés nyújtotta lehetőséggel. A közvetlen kifizetések méltányosabb elosztására irányuló folyamat folytatásaként lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az egységes átalány alkalmazása vagy a jogosultságok értékének 2019-es szinten tartása helyett 2019 után tovább közelítsenek a nemzeti, illetve regionális átlaghoz. E lehetőségnek 2021. január 1-jétől kell a tagállamok rendelkezésére állnia. A tagállamoknak a következő évre vonatkozó döntésükről évente értesíteniük kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(33)

A belső konvergenciamechanizmus a közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti méltányosabb elosztásának alapvető folyamata. A korábbi referenciák alkalmazásából eredő jelentős egyedi különbségek egyre kevésbé indokolhatók. Az 1307/2013/EU rendeletben a belső konvergencia alapmodelljének lényege, hogy a tagállamok 2015-től valamennyi nemzeti és regionális szintű támogatási jogosultság tekintetében egységes átalányt alkalmaznak. Az egységes értékre való zökkenőmentes áttérés biztosítása érdekében azonban eltérést állapítottak meg, amelynek értelmében a tagállamok 2015 és 2019 közötti részleges konvergencia – más néven az „alagútmodell” alkalmazásával – differenciálhatják a támogatási jogosultságok értékét. Egyes tagállamok éltek az eltérés nyújtotta lehetőséggel. A közvetlen kifizetések méltányosabb elosztására irányuló folyamat folytatásaként lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az egységes átalány alkalmazása vagy a jogosultságok értékének 2019-es szinten tartása helyett 2019 után tovább közelítsenek a nemzeti, illetve regionális átlaghoz. E lehetőségnek 2021. január 1-jétől kell a tagállamok rendelkezésére állnia. A tagállamoknak a következő évre vonatkozó döntésükről évente értesíteniük kell a Bizottságot.

| (34) | Az 1307/2013/EU rendeletnek a támogatási jogosultságok kiigazítására vonatkozó, e rendelettel módosított rendelkezéseit visszamenőlegesen, 2020. január 1-jétől kell alkalmazni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok 2019 után is képesek voltak közelíteni. |
| --- | --- |

(34)

Az 1307/2013/EU rendeletnek a támogatási jogosultságok kiigazítására vonatkozó, e rendelettel módosított rendelkezéseit visszamenőlegesen, 2020. január 1-jétől kell alkalmazni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a tagállamok 2019 után is képesek voltak közelíteni.

| (35) | Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke a tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok értékének fokozatos, évenkénti módosításáról rendelkezik, ami a tartalék „többéves” kezeléséhez igazodóan tükrözi az említett rendelet II. mellékletében meghatározott nemzeti felső összeghatár évenkénti változását. E szabályokat ki kell igazítani annak céljából, hogy azok tükrözzék, hogy lehetséges módosítani mind az összes kiosztott támogatási jogosultság, mind pedig a tartalék értékét, hogy ezáltal alkalmazkodni lehessen az említett rendelet II. mellékletében rögzített összegben két év között esetlegesen bekövetkező változáshoz. A belső konvergencia folytatása mellett döntő tagállamokban e belső konvergencia végrehajtására évenként kerül sor. A 2020-as, a 2021-es és a 2022-es naptári év tekintetében a kiosztás évében csak a folyó év támogatási jogosultságának értékét kell meghatározni. A tartalékból kiosztandó támogatási jogosultságok adott évi egységértékét az említett rendelet 22. cikke (5) bekezdésének megfelelően a tartalék esetleges kiigazítását követően kell kiszámítani. Az azt követő években a tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok értékét az említett rendelet 22. cikke (5) bekezdésének megfelelően kell kiigazítani. |
| --- | --- |

(35)

Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke a tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok értékének fokozatos, évenkénti módosításáról rendelkezik, ami a tartalék „többéves” kezeléséhez igazodóan tükrözi az említett rendelet II. mellékletében meghatározott nemzeti felső összeghatár évenkénti változását. E szabályokat ki kell igazítani annak céljából, hogy azok tükrözzék, hogy lehetséges módosítani mind az összes kiosztott támogatási jogosultság, mind pedig a tartalék értékét, hogy ezáltal alkalmazkodni lehessen az említett rendelet II. mellékletében rögzített összegben két év között esetlegesen bekövetkező változáshoz. A belső konvergencia folytatása mellett döntő tagállamokban e belső konvergencia végrehajtására évenként kerül sor. A 2020-as, a 2021-es és a 2022-es naptári év tekintetében a kiosztás évében csak a folyó év támogatási jogosultságának értékét kell meghatározni. A tartalékból kiosztandó támogatási jogosultságok adott évi egységértékét az említett rendelet 22. cikke (5) bekezdésének megfelelően a tartalék esetleges kiigazítását követően kell kiszámítani. Az azt követő években a tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok értékét az említett rendelet 22. cikke (5) bekezdésének megfelelően kell kiigazítani.

| (36) | Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke 2020. december 31-ig írja elő az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását. Helyénvaló lehetővé tenni az egységes területalapú támogatási rendszer 2021-re és 2022-re való meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(36)

Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke 2020. december 31-ig írja elő az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását. Helyénvaló lehetővé tenni az egységes területalapú támogatási rendszer 2021-re és 2022-re való meghosszabbítását.

| (37) | Tekintettel arra, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletének e rendeletben meghatározott módosítása ahhoz túl későn fog hatályba lépni, hogy a tagállamok be tudják tartani egyes értesítési kötelezettségeik 2020-ban lejáró eredeti határidejét, meg kell hosszabbítani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy az átcsoportosítással nyújtható támogatást első alkalommal 2021-től vagy 2022-től vezetik be, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik. Helyénvaló, hogy ez a határidő megegyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel. |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel arra, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletének e rendeletben meghatározott módosítása ahhoz túl későn fog hatályba lépni, hogy a tagállamok be tudják tartani egyes értesítési kötelezettségeik 2020-ban lejáró eredeti határidejét, meg kell hosszabbítani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy az átcsoportosítással nyújtható támogatást első alkalommal 2021-től vagy 2022-től vezetik be, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik. Helyénvaló, hogy ez a határidő megegyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel.

| (38) | Az 1307/2013/EU rendelet 37. cikke alapján az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakban átmeneti nemzeti támogatást nyújtanak annak érdekében, hogy a 2014-ig átmeneti nemzeti támogatásban részesülő ágazatokban ne csökkenjen hirtelen és jelentős mértékben a támogatás. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a támogatás az átmeneti időszak alatt is betöltse szerepét a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásában az érintett ágazatokban, rendelkezni kell a támogatásnak a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozókkal megegyező feltételek és korlátozások mellett történő folytatásáról. |
| --- | --- |

(38)

Az 1307/2013/EU rendelet 37. cikke alapján az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2015 és 2020 közötti időszakban átmeneti nemzeti támogatást nyújtanak annak érdekében, hogy a 2014-ig átmeneti nemzeti támogatásban részesülő ágazatokban ne csökkenjen hirtelen és jelentős mértékben a támogatás. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a támogatás az átmeneti időszak alatt is betöltse szerepét a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásában az érintett ágazatokban, rendelkezni kell a támogatásnak a 2015 és 2020 közötti időszakra vonatkozókkal megegyező feltételek és korlátozások mellett történő folytatásáról.

| (39) | A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az 1307/2013/EU rendelet 41. és 42. cikke értelmében a tagállamok évente felülvizsgálhatják az átcsoportosítással nyújtható támogatásokról hozott döntéseiket. A 2021-es és 2022-es felülvizsgálat határideje meg kell, hogy egyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel. |
| --- | --- |

(39)

A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az 1307/2013/EU rendelet 41. és 42. cikke értelmében a tagállamok évente felülvizsgálhatják az átcsoportosítással nyújtható támogatásokról hozott döntéseiket. A 2021-es és 2022-es felülvizsgálat határideje meg kell, hogy egyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel.

| (40) | Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (10) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak lehetővé tétele céljából, hogy a tagállamok döntsenek a termeléstől függő önkéntes támogatás korábbi referencia-időszakában használt termelési egységek alapján e támogatás 2020-ig tartó további folyósításáról. E felhatalmazás célja annak biztosítása, hogy a lehető legnagyobb fokú következetesség érvényesüljön az azon ágazatokat célzó uniós rendszerek körében, amelyekben előfordulhatnak strukturális piaci egyensúlyhiányok. E felhatalmazást ezért helyénvaló meghosszabbítani, hogy az a 2021-es és 2022-es évre is vonatkozzon. |
| --- | --- |

(40)

Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (10) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak lehetővé tétele céljából, hogy a tagállamok döntsenek a termeléstől függő önkéntes támogatás korábbi referencia-időszakában használt termelési egységek alapján e támogatás 2020-ig tartó további folyósításáról. E felhatalmazás célja annak biztosítása, hogy a lehető legnagyobb fokú következetesség érvényesüljön az azon ágazatokat célzó uniós rendszerek körében, amelyekben előfordulhatnak strukturális piaci egyensúlyhiányok. E felhatalmazást ezért helyénvaló meghosszabbítani, hogy az a 2021-es és 2022-es évre is vonatkozzon.

| (41) | Tekintettel arra, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletének e rendeletben meghatározott módosítása ahhoz túl későn fog hatályba lépni, hogy a tagállamok be tudják tartani egyes értesítési kötelezettségeik 2020-ban lejáró eredeti határidejét, meg kell hosszabbítani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatást első alkalommal 2021-től vagy 2022-től vezetik be, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik. Helyénvaló, hogy ez a határidő megegyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel. Ugyanerre az időpontra kell halasztani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy 2021-ben és 2022-ben folytatják vagy megszüntetik a termeléstől függő önkéntes támogatás folyósítását, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik. |
| --- | --- |

(41)

Tekintettel arra, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletének e rendeletben meghatározott módosítása ahhoz túl későn fog hatályba lépni, hogy a tagállamok be tudják tartani egyes értesítési kötelezettségeik 2020-ban lejáró eredeti határidejét, meg kell hosszabbítani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatást első alkalommal 2021-től vagy 2022-től vezetik be, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik. Helyénvaló, hogy ez a határidő megegyezzen a pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos döntésekre vonatkozó határidővel. Ugyanerre az időpontra kell halasztani a tagállamok azon döntésének meghozatalára vonatkozó határidőt, hogy 2021-ben és 2022-ben folytatják vagy megszüntetik a termeléstől függő önkéntes támogatás folyósítását, valamint azon határidőt, amelyen belül a Bizottságot e döntésről értesíthetik.

| (42) | Az 1307/2013/EU rendelet 54. cikke meghatározza a termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozó, tagállamok általi értesítés elemeit. Helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozó értesítéseknek tartalmazniuk kell a nemzeti felső összeghatárnak az e támogatás 2021-re és 2022-re történő finanszírozására felhasznált százalékos arányát. |
| --- | --- |

(42)

Az 1307/2013/EU rendelet 54. cikke meghatározza a termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozó, tagállamok általi értesítés elemeit. Helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozó értesítéseknek tartalmazniuk kell a nemzeti felső összeghatárnak az e támogatás 2021-re és 2022-re történő finanszírozására felhasznált százalékos arányát.

| (43) | Az 1308/2013/EU rendelet szabályokat állapít meg a mezőgazdasági piacok közös szervezésére vonatkozóan, beleértve bizonyos támogatási programokat is. A Bizottságnak a 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslatai előírták, hogy ezeket a támogatási programokat be kell építeni a tagállamok jövőbeli KAP-stratégiai terveibe. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen e támogatási programoknak a jövőbeli KAP-ba való zökkenőmentes beépítését, szabályokat kell megállapítani az egyes támogatási programok időtartamára vonatkozóan, amikor az átmeneti időszak alatt esedékessé válik azok megújítása. Ezért az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatási programjai tekintetében a 2018. április 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszakra szóló meglévő munkaprogramokat a 2021. április 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra szóló új munkaprogramoknak kell követnie. A gyümölcs- és zöldségágazat azon meglévő operatív programjait, amelyek esetében még nem járt le a legfeljebb ötéves időtartam, kizárólag 2022. december 31-ig lehet meghosszabbítani. A gyümölcs- és zöldségágazatban kizárólag hároméves időtartamra lehet új operatív programokat jóváhagyni. A méhészeti ágazatban a 2019. augusztus 1-jétől 2022. július 31-ig tartó időszakra szóló meglévő nemzeti programokat 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(43)

Az 1308/2013/EU rendelet szabályokat állapít meg a mezőgazdasági piacok közös szervezésére vonatkozóan, beleértve bizonyos támogatási programokat is. A Bizottságnak a 2020 utáni KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslatai előírták, hogy ezeket a támogatási programokat be kell építeni a tagállamok jövőbeli KAP-stratégiai terveibe. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen e támogatási programoknak a jövőbeli KAP-ba való zökkenőmentes beépítését, szabályokat kell megállapítani az egyes támogatási programok időtartamára vonatkozóan, amikor az átmeneti időszak alatt esedékessé válik azok megújítása. Ezért az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatási programjai tekintetében a 2018. április 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszakra szóló meglévő munkaprogramokat a 2021. április 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra szóló új munkaprogramoknak kell követnie. A gyümölcs- és zöldségágazat azon meglévő operatív programjait, amelyek esetében még nem járt le a legfeljebb ötéves időtartam, kizárólag 2022. december 31-ig lehet meghosszabbítani. A gyümölcs- és zöldségágazatban kizárólag hároméves időtartamra lehet új operatív programokat jóváhagyni. A méhészeti ágazatban a 2019. augusztus 1-jétől 2022. július 31-ig tartó időszakra szóló meglévő nemzeti programokat 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (44) | A Covid19-világjárvány okozta válság nagymértékben akadályozta az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró telepítési engedélyekkel rendelkező bortermelőket az engedélyek tervezett felhasználásában azok érvényességének utolsó évében. Ezen engedélyek elvesztésének elkerülése, valamint a telepítéshez szükséges feltételek romlása kockázatának csökkentése érdekében lehetővé kell tenni az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. Az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró valamennyi telepítési engedély érvényességét ezért 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A piaci kilátásokban bekövetkező változásokra tekintettel továbbá a 2020-ban lejáró telepítési engedélyek tulajdonosai számára lehetővé kell tenni, hogy anélkül tartózkodjanak az engedélyek használatától, hogy közigazgatási szankciót szabnának ki rájuk. |
| --- | --- |

(44)

A Covid19-világjárvány okozta válság nagymértékben akadályozta az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró telepítési engedélyekkel rendelkező bortermelőket az engedélyek tervezett felhasználásában azok érvényességének utolsó évében. Ezen engedélyek elvesztésének elkerülése, valamint a telepítéshez szükséges feltételek romlása kockázatának csökkentése érdekében lehetővé kell tenni az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. Az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó, 2020-ban lejáró valamennyi telepítési engedély érvényességét ezért 2021. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A piaci kilátásokban bekövetkező változásokra tekintettel továbbá a 2020-ban lejáró telepítési engedélyek tulajdonosai számára lehetővé kell tenni, hogy anélkül tartózkodjanak az engedélyek használatától, hogy közigazgatási szankciót szabnának ki rájuk.

| (45) | Az 1308/2013/EU rendeletnek az új telepítésekre, illetve az újratelepítésekre vonatkozó telepítési engedélyekről szóló, 2020-ban lejáró és ezzel a rendelettel módosuló rendelkezését a Covid19-világjárvány által okozott zavarok és az általa a telepítési engedélyek használata tekintetében támasztott nehézségek miatt 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(45)

Az 1308/2013/EU rendeletnek az új telepítésekre, illetve az újratelepítésekre vonatkozó telepítési engedélyekről szóló, 2020-ban lejáró és ezzel a rendelettel módosuló rendelkezését a Covid19-világjárvány által okozott zavarok és az általa a telepítési engedélyek használata tekintetében támasztott nehézségek miatt 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (46) | 2013-ban átmeneti rendelkezéseket állapítottak meg a borszőlőre vonatkozó telepítési jogok korábbi szabályozásáról a telepítési engedélyekre épülő új rendszerre történő áttérés zökkenőmentessé tétele érdekében, különösen abból a célból, hogy ne kerüljön sor túlzott mértékű telepítésekre az új rendszer indulását megelőzően. A telepítési jogok engedélyekre történő átváltására irányuló kérelmek benyújtásának végső határideje 2020. december 31-jén lejár. Az engedélyeket ugyanakkor a kérelmezőnek kell használnia, és a korábbi telepítési jogoktól eltérően ezek nem átruházhatók. Az engedélyt kérelmezőktől ezenkívül elvárhatják, hogy rendelkezzenek a megfelelő szőlőterülettel, aminek következtében kialakulhatnak olyan helyzetek, hogy a telepítési jogok tulajdonosának még nem volt alkalma megszerezni a megfelelő szőlőterületet, amelyre szüksége lenne, ha a telepítési jogot engedélyre váltaná át. A Covid19-világjárványnak a borágazatot érintő súlyos gazdasági következményei miatt a bortermelők likviditási problémákkal szembesültek, a borok iránti jövőbeli kereslet pedig bizonytalanná vált. Azok a bortermelők, akik még mindig rendelkeznek telepítési jogokkal, nem kényszeríthetők arra, hogy – miközben a Covid19-világjárvány okozta válság következtében rendkívüli nehézségekkel néznek szembe – eldöntsék, át kívánják-e váltani a telepítési jogokat engedélyekké, tekintetbe véve különösen azt, hogy közigazgatási szankció szabható ki rájuk, amennyiben nem használják az átváltásból származó telepítési engedélyeket. Ezért lehetővé kell tenni azon tagállamok számára, amelyek a bortermelőknek a telepítési jogok átváltására vonatkozó kérelmek benyújtását 2020. december 31-ig engedélyezték, hogy a kérelmek benyújtására vonatkozó határidőt 2022. december 31-ig meghosszabbítsák. Következésképpen az ilyen átváltott engedélyek érvényességére vonatkozó végső határidőt is ki kell igazítani, 2025. december 31-re. |
| --- | --- |

(46)

2013-ban átmeneti rendelkezéseket állapítottak meg a borszőlőre vonatkozó telepítési jogok korábbi szabályozásáról a telepítési engedélyekre épülő új rendszerre történő áttérés zökkenőmentessé tétele érdekében, különösen abból a célból, hogy ne kerüljön sor túlzott mértékű telepítésekre az új rendszer indulását megelőzően. A telepítési jogok engedélyekre történő átváltására irányuló kérelmek benyújtásának végső határideje 2020. december 31-jén lejár. Az engedélyeket ugyanakkor a kérelmezőnek kell használnia, és a korábbi telepítési jogoktól eltérően ezek nem átruházhatók. Az engedélyt kérelmezőktől ezenkívül elvárhatják, hogy rendelkezzenek a megfelelő szőlőterülettel, aminek következtében kialakulhatnak olyan helyzetek, hogy a telepítési jogok tulajdonosának még nem volt alkalma megszerezni a megfelelő szőlőterületet, amelyre szüksége lenne, ha a telepítési jogot engedélyre váltaná át. A Covid19-világjárványnak a borágazatot érintő súlyos gazdasági következményei miatt a bortermelők likviditási problémákkal szembesültek, a borok iránti jövőbeli kereslet pedig bizonytalanná vált. Azok a bortermelők, akik még mindig rendelkeznek telepítési jogokkal, nem kényszeríthetők arra, hogy – miközben a Covid19-világjárvány okozta válság következtében rendkívüli nehézségekkel néznek szembe – eldöntsék, át kívánják-e váltani a telepítési jogokat engedélyekké, tekintetbe véve különösen azt, hogy közigazgatási szankció szabható ki rájuk, amennyiben nem használják az átváltásból származó telepítési engedélyeket. Ezért lehetővé kell tenni azon tagállamok számára, amelyek a bortermelőknek a telepítési jogok átváltására vonatkozó kérelmek benyújtását 2020. december 31-ig engedélyezték, hogy a kérelmek benyújtására vonatkozó határidőt 2022. december 31-ig meghosszabbítsák. Következésképpen az ilyen átváltott engedélyek érvényességére vonatkozó végső határidőt is ki kell igazítani, 2025. december 31-re.

| (47) | Az 1308/2013/EU rendelet 214a. cikke lehetővé tette Finnország számára, hogy a Bizottság engedélye alapján bizonyos feltételek mellett 2020-ig nemzeti támogatást nyújtson Dél-Finnországban. E támogatás kifizetése folytonosságának az átmeneti időszak alatt történő biztosítása érdekében a nemzeti támogatás nyújtását továbbra is engedélyezni kell, ugyanazokat a feltételeket és összegeket alkalmazva, mint 2020-ban. |
| --- | --- |

(47)

Az 1308/2013/EU rendelet 214a. cikke lehetővé tette Finnország számára, hogy a Bizottság engedélye alapján bizonyos feltételek mellett 2020-ig nemzeti támogatást nyújtson Dél-Finnországban. E támogatás kifizetése folytonosságának az átmeneti időszak alatt történő biztosítása érdekében a nemzeti támogatás nyújtását továbbra is engedélyezni kell, ugyanazokat a feltételeket és összegeket alkalmazva, mint 2020-ban.

| (48) | Az olívaolaj-piac működésének javítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ellátás szabályozása céljából forgalmazási szabályok végrehajtásáról döntsenek. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan eljárásokra, amelyek torzító hatást gyakorolhatnak a versenyre. |
| --- | --- |

(48)

Az olívaolaj-piac működésének javítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ellátás szabályozása céljából forgalmazási szabályok végrehajtásáról döntsenek. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan eljárásokra, amelyek torzító hatást gyakorolhatnak a versenyre.

| (49) | A közelmúltbeli események rávilágítottak arra, hogy a mezőgazdasági termelők egyre gyakrabban szembesülnek a jövedelemingadozásból eredő kockázatokkal, részben a piaci kitettség, részben a szélsőséges időjárási események és az Unió állatállományát és agronómiai eszközeit érintő gyakori egészségügyi és növényegészségügyi válságok miatt. Annak érdekében, hogy a jövedelemingadozás hatásait mérsékelni lehessen azáltal, hogy a mezőgazdasági termelőket arra ösztönzik, hogy a jó években tegyenek félre a nehéz időszakokra, azokat a nemzeti adóintézkedéseket, amelyek értelmében a mezőgazdasági termelők jövedelemadó-alapját többéves időszak alapján számítják, mentesíteni kell az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása alól. |
| --- | --- |

(49)

A közelmúltbeli események rávilágítottak arra, hogy a mezőgazdasági termelők egyre gyakrabban szembesülnek a jövedelemingadozásból eredő kockázatokkal, részben a piaci kitettség, részben a szélsőséges időjárási események és az Unió állatállományát és agronómiai eszközeit érintő gyakori egészségügyi és növényegészségügyi válságok miatt. Annak érdekében, hogy a jövedelemingadozás hatásait mérsékelni lehessen azáltal, hogy a mezőgazdasági termelőket arra ösztönzik, hogy a jó években tegyenek félre a nehéz időszakokra, azokat a nemzeti adóintézkedéseket, amelyek értelmében a mezőgazdasági termelők jövedelemadó-alapját többéves időszak alapján számítják, mentesíteni kell az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása alól.

| (50) | mivel e rendelet célját, nevezetesen a jelenlegi KAP-keret szabályainak további alkalmazását, valamint a mezőgazdasági termelők és más kedvezményezettek számára a kifizetések megszakítás nélküli teljesítését célzó rendelkezések előírását és ezáltal az átmeneti időszakban kiszámíthatóság és stabilitást biztosítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(50)

mivel e rendelet célját, nevezetesen a jelenlegi KAP-keret szabályainak további alkalmazását, valamint a mezőgazdasági termelők és más kedvezményezettek számára a kifizetések megszakítás nélküli teljesítését célzó rendelkezések előírását és ezáltal az átmeneti időszakban kiszámíthatóság és stabilitást biztosítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (51) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak. |
| --- | --- |

(51)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak.

| (52) | Az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(52)

Az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (53) | Annak biztosítása érdekében, hogy az EURI-rendelet alapján rendelkezésre bocsátott kiegészítő források 2021. január 1-jétől rendelkezésre álljanak, e rendelet EURI-ből nyújtott támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek visszamenőleges hatállyal kell bírniuk. |
| --- | --- |

(53)

Annak biztosítása érdekében, hogy az EURI-rendelet alapján rendelkezésre bocsátott kiegészítő források 2021. január 1-jétől rendelkezésre álljanak, e rendelet EURI-ből nyújtott támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek visszamenőleges hatállyal kell bírniuk.

| (54) | mivel a jelenlegi körülmények között elengedhetetlen a jogbiztonság azonnali megteremtése a mezőgazdasági ágazat számára, ennek a rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(54)

mivel a jelenlegi körülmények között elengedhetetlen a jogbiztonság azonnali megteremtése a mezőgazdasági ágazat számára, ennek a rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

Az 1303/2013/EU és az 1310/2013/EU rendelet szerinti egyes időszakok meghosszabbítása, valamint az 1303/2013/EU rendelet alkalmazásának a 2021-es és a 2022-es programozási évre való meghosszabbítása

1. cikk

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) támogatott programok időtartamának meghosszabbítása

(1)   Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) támogatott programok esetében az 1303/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszak 2022. december 31-ig meghosszabbodik.

(2)   Az EMVA-ból támogatott programoknak az e cikk (1) bekezdésében említett meghosszabbítása nem érinti a vidékfejlesztési programoknak az átmeneti időszakra szóló módosítására irányuló, az 1305/2013/EU rendelet 11. cikkének a) pontja szerinti kérelem benyújtásának szükségességét. A szóban forgó módosítás annak biztosítására irányul, hogy az EMVA-hozzájárulásoknak az említett rendelet 59. cikke (6) bekezdésében említett intézkedésekre elkülönített teljes hányada legalább azonos szinten maradjon.

2. cikk

Az 1303/2013/EU rendelet alkalmazásának meghosszabbítása az EMVA-ból támogatott programok tekintetében

(1)   Az 1303/2013/EU rendelet tovább alkalmazandó a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban az EMVA-ból támogatott, az e rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programokra.

(2)   Az e rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében az 1303/2013/EU rendelet 50. cikke (1) bekezdésében, 51. cikke (1) bekezdésében, 57. cikke (2) bekezdésében, 65. cikke (2) és (4) bekezdésében, valamint 76. cikke első bekezdésében említett időszakokat és határidőket két évvel meg kell hosszabbítani.

(3)   Az e rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében a tagállamok a 2025-re vonatkozó célok megállapítása céljából módosítják az 1303/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott teljesítmény-keretrendszerrel összefüggésben megállapított céljaikat. E programok esetében az 1303/2013/EU rendelet 22. cikkének (7) bekezdése, vagy az 1305/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése, 67. cikke, 75. cikkének (5) bekezdése és 76. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusokban a 2023-ra vonatkozó célokra való hivatkozásokat a 2025-re vonatkozó célokra való hivatkozásként kell értelmezni.

(4)   2027. december 31. az a végső időpont, ameddig a Bizottság elkészíti az utólagos EMVA-értékelések főbb következtetéseit ismertető, az 1303/2013/EU rendelet 57. cikke (4) bekezdése szerinti összefoglaló jelentést.

3. cikk

Egyes kiadástípusok elszámolhatósága az átmeneti időszak alatt

Az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének, az 1303/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésének, valamint az 1306/2013/EU rendelet 38. cikkének sérelme nélkül az 1310/2013/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében és a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 16. cikkében említett kiadások az EMVA-ból támogatott, az e rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok 2021-es és 2022-es előirányzatain belüli EMVA-hozzájárulásból támogathatók, az alábbi feltételek mellett:

| a) | a vonatkozó vidékfejlesztési program rendelkezik az ilyen kiadásokról az átmeneti időszakhoz tartozó évek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó vidékfejlesztési program rendelkezik az ilyen kiadásokról az átmeneti időszakhoz tartozó évek tekintetében;

| b) | az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó mértéke alkalmazandó, az 1310/2013/EU rendelet I. mellékletében és a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó mértéke alkalmazandó, az 1310/2013/EU rendelet I. mellékletében és a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint;

| c) | az 1306/2013/EU rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében említett rendszer alkalmazandó az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 28–31. cikke, 33. cikke, 34. cikke és 40. cikke szerint nyújtott támogatásnak megfelelő intézkedések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokra, továbbá a vonatkozó műveleteket egyértelműen meghatározzák; és |
| --- | --- |

c)

az 1306/2013/EU rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében említett rendszer alkalmazandó az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 28–31. cikke, 33. cikke, 34. cikke és 40. cikke szerint nyújtott támogatásnak megfelelő intézkedések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokra, továbbá a vonatkozó műveleteket egyértelműen meghatározzák; és

| d) | az e cikk c) pontjában említett jogi kötelezettségvállalásokra vonatkozóan tett kifizetésekre az 1306/2013/EU rendelet 75. cikkében meghatározott időszakon belül kerül sor. |
| --- | --- |

d)

az e cikk c) pontjában említett jogi kötelezettségvállalásokra vonatkozóan tett kifizetésekre az 1306/2013/EU rendelet 75. cikkében meghatározott időszakon belül kerül sor.

II. FEJEZET

A jövőbeni közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák előkészítése a 2021-es és 2022-es programozási évben

4. cikk

Közösségvezérelt helyi fejlesztés

Az e rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében az EMVA támogathatja az új jogi keret szerinti közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák tervezését és jövőbeli végrehajtását támogató kapacitásépítési és előkészítő intézkedéseket.

III. FEJEZET

A mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó támogatási jogosultságok

5. cikk

Végleges támogatási jogosultságok

(1)   A mezőgazdasági termelők számára 2020. január 1-je előtt kiosztott támogatási jogosultságok 2021. január 1-jétől jogszerűnek és szabályszerűnek tekintendők. E jogszerűnek és szabályszerűnek tekintendő jogosultságok értéke megegyezik a 2020. december 31-én érvényes, 2020-as naptári évre vonatkozó értékkel.

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek éltek az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdésében biztosított lehetőséggel, a mezőgazdasági termelők jogos elvárásait tiszteletben tartva dönthetnek úgy, hogy 2020. január 1-jétől az ezen időpont előtt kiosztott valamennyi támogatási jogosultság jogszerűnek és szabályszerűnek tekintendő. Ebben az esetben e jogszerűnek és szabályszerűnek tekintendő jogosultságok értéke megegyezik a 2019. december 31-én érvényes, 2019-es naptári évre vonatkozó értékkel.

(3)   A vonatkozó uniós jogi rendelkezések, különösen az 1307/2013/EU rendelet 22. cikke (5) bekezdésének és 25. cikke (12) bekezdésének sérelme nélkül a támogatási jogosultságok 2020-as és azt követő naptári évekre vonatkozó értéke tekintetében e cikk (1) és (2) bekezdése alkalmazandó.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők számára valótlan adatokat tartalmazó kérelmek alapján megítélt támogatási jogosultságokra, kivéve olyan hibák esetén, amelyek észlelését a mezőgazdasági termelőtől nem lehet észszerűen elvárni.

(5)   E cikk (1) és (2) bekezdése nem érinti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy meghozza az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkében említett határozatokat a 2020-ig bezárólag az egyes naptári évek vonatkozásában nyújtott kifizetések céljára felmerült kiadásokkal kapcsolatban, ha e cikk (1) bekezdése alkalmazandó, illetve a 2019-ig bezárólag felmerült ilyen kiadásokkal kapcsolatban, ha e cikk (2) bekezdése alkalmazandó.

IV. FEJEZET

A vidékfejlesztéshez kapcsolódó átmeneti rendelkezések

6. cikk

Az 1305/2013/EU rendelet alapján felmerülő kiadások,valamint az 1698/2005/EK rendelet és az 1257/1999/EK rendelet alapján felmerülő egyes kiadástípusok elszámolhatósága

A kedvezményezettek javára tett jogi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban az 1305/2013/EU rendelet alapján felmerülő kiadásokhoz, valamint az 1698/2005/EK (14) és az 1257/1999/EK (15) tanácsi rendelet alapján felmerülő egyes kiadástípusokhoz – a 2023–2027-es időszakban alkalmazandó KAP jogi kerettel összhangban meghatározandó feltételek mellett – 2023. január 1-jétől hozzájárulás biztosítható az EMVA-ból a 2023–2027-es időszak alatt.

14

15

II. CÍM

MÓDOSÍTÁSOK

7. cikk

Az 1305/2013/EU rendelet módosítása

Az 1305/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk (1) bekezdése h) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  a) | az i. alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az e rendelet 58. cikke (4) bekezdésének és 58a. cikke (2) bekezdésének megfelelően az EMVA egyes évekre tervezett teljes hozzájárulását tartalmazó táblázat. Ebben a táblázatban külön fel kell tüntetni az e rendelet 58a. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti kiegészítő forrásokat. Ebben a táblázatban adott esetben az EMVA teljes hozzájárulásán belül külön fel kell tüntetni a kevésbé fejlett régiók számára biztosított előirányzatokat és az EMVA-ba az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének értelmében átcsoportosított pénzeszközöket is. Az EMVA tervezett éves hozzájárulásának összeegyeztethetőnek kell lennie a többéves pénzügyi kerettel;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 8. cikk (1) bekezdése h) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

a)

az i. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az e rendelet 58. cikke (4) bekezdésének és 58a. cikke (2) bekezdésének megfelelően az EMVA egyes évekre tervezett teljes hozzájárulását tartalmazó táblázat. Ebben a táblázatban külön fel kell tüntetni az e rendelet 58a. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti kiegészítő forrásokat. Ebben a táblázatban adott esetben az EMVA teljes hozzájárulásán belül külön fel kell tüntetni a kevésbé fejlett régiók számára biztosított előirányzatokat és az EMVA-ba az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének értelmében átcsoportosított pénzeszközöket is. Az EMVA tervezett éves hozzájárulásának összeegyeztethetőnek kell lennie a többéves pénzügyi kerettel;”;

| b) | a ii. alpont helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | táblázat, amely tartalmazza a teljes tervezett uniós hozzájárulást és az EMVA-ból származó hozzájárulás alkalmazandó mértékét minden egyes intézkedés, a meghatározott mértékű EMVA-hozzájárulással támogatott minden művelettípus, a 37. cikk (1) bekezdésében és a 39a. cikkben említett művelettípus, 30 %-nál alacsonyabb százalékarány adott tagállam általi alkalmazása esetén a 38. cikk (3) bekezdésében és a 39. cikk (1) bekezdésében említett művelettípus, valamint a technikai segítségnyújtás vonatkozásában. Ebben a táblázatban adott esetben külön-külön kell feltüntetni az EMVA-ból a kevésbé fejlett régiók, illetve az egyéb régiók számára nyújtott hozzájárulás mértékét;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a ii. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

táblázat, amely tartalmazza a teljes tervezett uniós hozzájárulást és az EMVA-ból származó hozzájárulás alkalmazandó mértékét minden egyes intézkedés, a meghatározott mértékű EMVA-hozzájárulással támogatott minden művelettípus, a 37. cikk (1) bekezdésében és a 39a. cikkben említett művelettípus, 30 %-nál alacsonyabb százalékarány adott tagállam általi alkalmazása esetén a 38. cikk (3) bekezdésében és a 39. cikk (1) bekezdésében említett művelettípus, valamint a technikai segítségnyújtás vonatkozásában. Ebben a táblázatban adott esetben külön-külön kell feltüntetni az EMVA-ból a kevésbé fejlett régiók, illetve az egyéb régiók számára nyújtott hozzájárulás mértékét;”.

| 2. | A 28. cikk (5) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.
  Ha a tagállamok az első albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet.
  A második albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak a kötelezettségvállalások, valamint a kitűzött környezet- és éghajlatvédelmi célok jellege alapján.” |
| --- | --- |

2.

A 28. cikk (5) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.

Ha a tagállamok az első albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet.

A második albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak a kötelezettségvállalások, valamint a kitűzött környezet- és éghajlatvédelmi célok jellege alapján.”

| 3. | A 29. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.
  Ha a tagállamok az első albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a biogazdálkodás fenntartásának éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet.
  A második albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében, amennyiben a biogazdálkodásra való áttéréshez támogatást nyújtanak, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak.” |
| --- | --- |

3.

A 29. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.

Ha a tagállamok az első albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a biogazdálkodás fenntartásának éves alapon történő meghosszabbításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a hosszabbítás nem haladhatja meg az egy évet.

A második albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében, amennyiben a biogazdálkodásra való áttéréshez támogatást nyújtanak, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak.”

| 4. | A 31. cikk (5) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „2021-ben és 2022-ben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében, amennyiben egy tagállam nem nyújtott fokozatosan csökkentett kifizetéseket a 2020-ig tartó 4 év teljes időtartama alatt, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy 2022 végéig, de összesen legfeljebb négy éven át folytatja e kifizetések teljesítését. Ebben az esetben a 2021-ben és 2022-ben nyújtott kifizetések összege hektáronként nem haladhatja meg a 25 EUR-t.

  (*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról (HL L 437., 2020.12.28., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

4.

A 31. cikk (5) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2021-ben és 2022-ben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében, amennyiben egy tagállam nem nyújtott fokozatosan csökkentett kifizetéseket a 2020-ig tartó 4 év teljes időtartama alatt, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy 2022 végéig, de összesen legfeljebb négy éven át folytatja e kifizetések teljesítését. Ebben az esetben a 2021-ben és 2022-ben nyújtott kifizetések összege hektáronként nem haladhatja meg a 25 EUR-t.

*

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról (HL L 437., 2020.12.28., 1. o.).”
  "

*

| 5. | A 33. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.
  Ha a tagállamok a második albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő megújításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a megújítás nem haladhatja meg az egy évet.
  A harmadik albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak a kötelezettségvállalások és az elérni kívánt állatjóléti előnyök jellege alapján.” |
| --- | --- |

5.

A 33. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A 2021-től kezdődően teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok egy és három év közötti rövidebb időszakot határoznak meg vidékfejlesztési programjaikban.

Ha a tagállamok a második albekezdésnek megfelelően a kezdeti időszak lejártát követően a kötelezettségvállalások éves alapon történő megújításáról rendelkeznek, 2022-től kezdődően a megújítás nem haladhatja meg az egy évet.

A harmadik albekezdéstől eltérve, a 2021-ben és 2022-ben teljesítendő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban három évnél hosszabb időszakot is meghatározhatnak a kötelezettségvállalások és az elérni kívánt állatjóléti előnyök jellege alapján.”

| 6. | A 38. cikk (3) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A 36. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás kizárólag arra a célra nyújtható, hogy fedezze a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagában a mezőgazdasági termelő átlagos éves termésének több mint 30 %-át elpusztító kedvezőtlen éghajlati események, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés által, illetve a valamely növénybetegség vagy kártevőfertőzés vagy környezeti esemény felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedések által okozott veszteségeket. A mezőgazdasági termelő éves termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók. Az alkalmazott számítási módszernek lehetővé kell tennie az egyes mezőgazdasági termelők adott évre vetített tényleges veszteségének a megállapítását. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy e 30 %-ot – legfeljebb 20 %-ra – csökkentik.” |
| --- | --- |

6.

A 38. cikk (3) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 36. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás kizárólag arra a célra nyújtható, hogy fedezze a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagában a mezőgazdasági termelő átlagos éves termésének több mint 30 %-át elpusztító kedvezőtlen éghajlati események, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés által, illetve a valamely növénybetegség vagy kártevőfertőzés vagy környezeti esemény felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedések által okozott veszteségeket. A mezőgazdasági termelő éves termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók. Az alkalmazott számítási módszernek lehetővé kell tennie az egyes mezőgazdasági termelők adott évre vetített tényleges veszteségének a megállapítását. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy e 30 %-ot – legfeljebb 20 %-ra – csökkentik.”

| 7. | A 39. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 36. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 36. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni a termelési költségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések a jövedelemveszteség kevesebb, mint 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést abban az évben, amikor a termelő az ilyen támogatásra jogosultságot szerez. A mezőgazdasági termelő éves bevételkiesésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy e 30 %-ot – legfeljebb 20 %-ra – csökkentik.” |
| --- | --- |

7.

A 39. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 36. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 36. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni a termelési költségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések a jövedelemveszteség kevesebb, mint 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést abban az évben, amikor a termelő az ilyen támogatásra jogosultságot szerez. A mezőgazdasági termelő éves bevételkiesésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy e 30 %-ot – legfeljebb 20 %-ra – csökkentik.”

| 8. | A 39b. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A támogatást 2021. december 31-ig fizetendő, egyösszegű kifizetés formájában kell nyújtani, az illetékes hatóság által 2021. június 30-ig jóváhagyott támogatás iránti kérelmek alapján. Az ezt követő visszatérítést a Bizottság a költségvetési előirányzatokkal összhangban és a rendelkezésre álló források függvényében teljesíti. A kifizetés szintje a kedvezményezettek kategóriái szerint, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokkal összhangban differenciálható.” |
| --- | --- |

8.

A 39b. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A támogatást 2021. december 31-ig fizetendő, egyösszegű kifizetés formájában kell nyújtani, az illetékes hatóság által 2021. június 30-ig jóváhagyott támogatás iránti kérelmek alapján. Az ezt követő visszatérítést a Bizottság a költségvetési előirányzatokkal összhangban és a rendelkezésre álló források függvényében teljesíti. A kifizetés szintje a kedvezményezettek kategóriái szerint, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokkal összhangban differenciálható.”

| 9. | A 42. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A helyi akciócsoportok az 1303/2013/EU rendelet 34. cikkében, valamint az (EU) 2020/2220 rendelet 4. cikkében említett feladatok mellett további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is elláthatnak.” |
| --- | --- |

9.

A 42. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A helyi akciócsoportok az 1303/2013/EU rendelet 34. cikkében, valamint az (EU) 2020/2220 rendelet 4. cikkében említett feladatok mellett további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is elláthatnak.”

| 10. | Az 51. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdéstől eltérve, azok a tagállamok, amelyek esetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozó uniós vidékfejlesztési támogatásnak az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes összege kevesebb mint 1 800 millió EUR, a programjaiknak az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikke szerinti meghosszabbítását követően úgy dönthetnek, hogy az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének 5 %-át az 1303/2013/EU rendelet 59. cikkében említett feladatokra fordítják.” |
| --- | --- |

10.

Az 51. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdéstől eltérve, azok a tagállamok, amelyek esetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozó uniós vidékfejlesztési támogatásnak az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes összege kevesebb mint 1 800 millió EUR, a programjaiknak az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikke szerinti meghosszabbítását követően úgy dönthetnek, hogy az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének 5 %-át az 1303/2013/EU rendelet 59. cikkében említett feladatokra fordítják.”

| 11. | Az 58. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az (5), (6) és (7) bekezdés sérelme nélkül, az e rendelet alapján a 2021. január 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege – a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek megfelelően – legfeljebb 26 896 831 880 EUR, folyó árakon.”; |
| --- | --- | --- |

11.

Az 58. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az (5), (6) és (7) bekezdés sérelme nélkül, az e rendelet alapján a 2021. január 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege – a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek megfelelően – legfeljebb 26 896 831 880 EUR, folyó árakon.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   A (4) bekezdésben említett éves bontásokban való változások – így többek között az e cikk (5) és (6) bekezdésében említett átcsoportosítások, valamint az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikkének megfelelően végzett átcsoportosítások – figyelembevétele érdekében, az elkülönített összegek egészében változást nem jelentő technikai kiigazítások elvégzése céljából, valamint az e rendelet elfogadását követően valamely jogalkotási aktusban előírt bármely egyéb módosítás figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet 83. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletében foglalt felső összeghatárok felülvizsgálata céljából.”. |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A (4) bekezdésben említett éves bontásokban való változások – így többek között az e cikk (5) és (6) bekezdésében említett átcsoportosítások, valamint az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikkének megfelelően végzett átcsoportosítások – figyelembevétele érdekében, az elkülönített összegek egészében változást nem jelentő technikai kiigazítások elvégzése céljából, valamint az e rendelet elfogadását követően valamely jogalkotási aktusban előírt bármely egyéb módosítás figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet 83. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletében foglalt felső összeghatárok felülvizsgálata céljából.”.

| 12. | A rendelet szövege a következő cikkel egészül ki:

  „58a. cikk
  Az Unió mezőgazdasági ágazata és vidéki térségei helyreállításához biztosított források

  (1)   Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet (a továbbiakban: az EURI-rendelet) (*) 1. cikke (2) bekezdésének g) pontját e cikkel összhangban és az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontjában] szereplő összegből folyó árakon 8 070 486 840 EUR összeg segítségével kell végrehajtani, az említett rendelet 3. cikke (3), (4) és (8) bekezdésére is figyelemmel, mégpedig olyan intézkedések révén, amelyek az EMVA-ból támogatásra jogosultak és a Covid19-válság hatásának kezelése irányulnak.
  Az említett, folyó árakon 8 070 486 840 EUR összeg az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (**) 21. cikke (5) bekezdésének értelmében vett külső címzett bevételnek minősül.
  Az összeget az e rendelet 58. cikkében meghatározott összes forráson felül az EMVA keretében a 2021. és 2022. évre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás kiegészítő forrásaiként kell rendelkezésre bocsátani a következők szerint:






  — | 2021: 2 387 718 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

12.

A rendelet szövege a következő cikkel egészül ki:

„58a. cikk

Az Unió mezőgazdasági ágazata és vidéki térségei helyreállításához biztosított források

(1)   Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet (a továbbiakban: az EURI-rendelet) (*) 1. cikke (2) bekezdésének g) pontját e cikkel összhangban és az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontjában] szereplő összegből folyó árakon 8 070 486 840 EUR összeg segítségével kell végrehajtani, az említett rendelet 3. cikke (3), (4) és (8) bekezdésére is figyelemmel, mégpedig olyan intézkedések révén, amelyek az EMVA-ból támogatásra jogosultak és a Covid19-válság hatásának kezelése irányulnak.

Az említett, folyó árakon 8 070 486 840 EUR összeg az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (**) 21. cikke (5) bekezdésének értelmében vett külső címzett bevételnek minősül.

Az összeget az e rendelet 58. cikkében meghatározott összes forráson felül az EMVA keretében a 2021. és 2022. évre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás kiegészítő forrásaiként kell rendelkezésre bocsátani a következők szerint:

—

2021: 2 387 718 000 EUR,

| — | 2022: 5 682 768 840 EUR. |
| --- | --- |

—

2022: 5 682 768 840 EUR.

E rendelet, valamint az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet alkalmazásában ezeket a kiegészítő forrásokat az EMVA szerinti intézkedések finanszírozására szolgáló összegeknek kell tekinteni. A szóban forgó kiegészítő forrásokat az uniós vidékfejlesztési támogatás e rendelet 58. cikkének (1) bekezdésében említett teljes összege részének kell tekinteni, amelyhez hozzá kell adni ezeket az uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összegére való hivatkozás esetén. Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke nem alkalmazandó az ebben a bekezdésben és az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő forrásokra.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett kiegészítő forrásoknak az e cikk (7) bekezdésében említett összeg levonása utáni, tagállamonkénti bontását az Ia. melléklet tartalmazza.

(3)   Az EMVA-ból a vidékfejlesztési programhoz nyújtott teljes hozzájárulásnak az e rendelet 59. cikkének (5) és (6) bekezdésében említett százalékos küszöbértékei nem alkalmazandók az e cikk (1) bekezdésében említett kiegészítő forrásokra. Mindazonáltal a tagállamok biztosítják, hogy az EMVA-hozzájárulásoknak – az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő forrásokat is beleértve – az e rendelet 59. cikkének (6) bekezdésében említett intézkedések céljára elkülönített teljes hányada minden vidékfejlesztési programban legalább azonos szinten maradjon, összhangban az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikkének (2) bekezdésével.

(4)   Az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő források legalább 37 %-át valamennyi vidékfejlesztési programban a 33. cikkben és az 59. cikk (5) és (6) bekezdésében említett intézkedések, különösen pedig a következőkre vonatkozó intézkedések céljára kell elkülöníteni:

| a) | ökológiai gazdálkodás; |
| --- | --- |

a)

ökológiai gazdálkodás;

| b) | az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, beleértve a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését is; |
| --- | --- |

b)

az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, beleértve a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését is;

| c) | talajvédelem, beleértve a talaj termőképességének szénmegkötés útján történő javítását; |
| --- | --- |

c)

talajvédelem, beleértve a talaj termőképességének szénmegkötés útján történő javítását;

| d) | a vízhasználat és vízgazdálkodás javítása, beleértve a vízmegtakarítást; |
| --- | --- |

d)

a vízhasználat és vízgazdálkodás javítása, beleértve a vízmegtakarítást;

| e) | a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása, megóvása és helyreállítása; |
| --- | --- |

e)

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása, megóvása és helyreállítása;

| f) | a növényvédő szerek és az antimikrobiális szerek használatával kapcsolatos kockázatok és hatások csökkentése; |
| --- | --- |

f)

a növényvédő szerek és az antimikrobiális szerek használatával kapcsolatos kockázatok és hatások csökkentése;

| g) | állatjólét; |
| --- | --- |

g)

állatjólét;

| h) | a LEADER keretében folytatott együttműködési tevékenységek. |
| --- | --- |

h)

a LEADER keretében folytatott együttműködési tevékenységek.

(5)   Az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő források legalább 55 %-át valamennyi vidékfejlesztési programban a 17., 19., 20. és 35. cikkben említett intézkedések céljára kell elkülöníteni – feltéve, hogy ezen intézkedéseknek a vidékfejlesztési programokban tervezett alkalmazása előmozdítja a vidéki területek gazdasági és társadalmi fejlődését és hozzájárul a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállításhoz, összhangban többek között e rendelet agrár-környezetvédelmi, illetve éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseivel –, különösen pedig a következőkre vonatkozó intézkedések céljára:

| a) | rövid ellátási láncok és helyi piacok; |
| --- | --- |

a)

rövid ellátási láncok és helyi piacok;

| b) | erőforrás-hatékonyság, beleértve a precíziós és az intelligens gazdálkodást, az innovációt, valamint a termelőgépek és -berendezések digitalizációját és korszerűsítését; |
| --- | --- |

b)

erőforrás-hatékonyság, beleértve a precíziós és az intelligens gazdálkodást, az innovációt, valamint a termelőgépek és -berendezések digitalizációját és korszerűsítését;

| c) | a munkahelyi biztonság feltételei; |
| --- | --- |

c)

a munkahelyi biztonság feltételei;

| d) | megújuló energia, körforgásos és biogazdaság; |
| --- | --- |

d)

megújuló energia, körforgásos és biogazdaság;

| e) | a kiváló minőségű információs és kommunikációs technológiák (IKT) hozzáférhetősége a vidéki térségekben. |
| --- | --- |

e)

a kiváló minőségű információs és kommunikációs technológiák (IKT) hozzáférhetősége a vidéki térségekben.

Az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő források elosztásakor a tagállamok dönthetnek úgy, hogy eltérnek az e bekezdés első albekezdésében meghatározott százalékos küszöbértéktől az ahhoz szükséges mértékben, hogy megfeleljenek a csökkentés tilalmának az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvének. A tagállamok azonban dönthetnek ehelyett úgy is, hogy a csökkentés tilalmának elvétől térnek el az ahhoz szükséges mértékben, hogy megfeleljenek az e bekezdés első albekezdésében meghatározott százalékos küszöbértéknek.

(6)   Az e cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő források teljes összegének legfeljebb 4 %-a a tagállamok kezdeményezésére az 51. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkülöníthető a vidékfejlesztési programokra vonatkozó technikai segítségnyújtás céljára. E százalékos küszöbérték 5 % lehet azon tagállamok esetében, amelyekre alkalmazandó az 51. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése.

(7)   Az e cikk (1) bekezdésében említett kiegészítő források teljes összegének legfeljebb 0,25 %-a az 51. cikk (1) bekezdésének megfelelően elkülöníthető technikai segítségnyújtás céljára.

(8)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett kiegészítő forrásokra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásokat valamennyi vidékfejlesztési program esetében el kell különíteni az 58. cikk (4) bekezdésében említett előirányzattól.

(9)   Az 1303/2013/EU rendelet 20., 21. és 22. cikke nem alkalmazandó az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett kiegészítő források teljes összegére.

(*)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433., 2020.12.22., 23. o.)."

*

(**)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).”
  "

**

| 13. | Az 59. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „ea) | 100 % az 58a. cikk (1) bekezdésében említett kiegészítő forrásokból támogatásban részesülő műveletek esetében. A tagállamok meghatározhatják az EMVA hozzájárulásának egyedi, valamennyi említett műveletre alkalmazandó egységes mértékét;”; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Az 59. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ea)

100 % az 58a. cikk (1) bekezdésében említett kiegészítő forrásokból támogatásban részesülő műveletek esetében. A tagállamok meghatározhatják az EMVA hozzájárulásának egyedi, valamennyi említett műveletre alkalmazandó egységes mértékét;”;

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  (5)   „Az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig 2,5 %-át az (EU) 2020/... rendelet 4. cikkében említett LEADER, valamint közösségvezérelt helyi fejlesztés céljára kell elkülöníteni.
  Amennyiben a tagállamok élnek az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésének hatodik vagy hetedik albekezdésében biztosított lehetőséggel, az e bekezdés első albekezdésében megállapított százalékok az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított teljes hozzájárulásra alkalmazandók, az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésének hatodik vagy hetedik albekezdése szerint rendelkezésre bocsátott kiegészítő támogatás nélkül.”; |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(5)   „Az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig 2,5 %-át az (EU) 2020/... rendelet 4. cikkében említett LEADER, valamint közösségvezérelt helyi fejlesztés céljára kell elkülöníteni.

Amennyiben a tagállamok élnek az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésének hatodik vagy hetedik albekezdésében biztosított lehetőséggel, az e bekezdés első albekezdésében megállapított százalékok az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított teljes hozzájárulásra alkalmazandók, az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésének hatodik vagy hetedik albekezdése szerint rendelkezésre bocsátott kiegészítő támogatás nélkül.”;

| c) | a (6a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6a)   A 39b. cikk szerint nyújtott EMVA-támogatás nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programhoz nyújtott, az I. melléklet első része által a 2014-2020-as időszakra előírt teljes EMVA-hozzájárulás 2 %-át.”. |
| --- | --- |

c)

a (6a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6a)   A 39b. cikk szerint nyújtott EMVA-támogatás nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programhoz nyújtott, az I. melléklet első része által a 2014-2020-as időszakra előírt teljes EMVA-hozzájárulás 2 %-át.”.

| 14. | A 75. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállam 2016. június 30-ig, majd 2026-tal bezárólag minden ezt követő év június 30-ig a megelőző naptári évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést terjeszt a Bizottság elé az előző naptári évi vidékfejlesztési program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014-es és 2015-ös naptári évre vonatkozik.” |
| --- | --- |

14.

A 75. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállam 2016. június 30-ig, majd 2026-tal bezárólag minden ezt követő év június 30-ig a megelőző naptári évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést terjeszt a Bizottság elé az előző naptári évi vidékfejlesztési program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014-es és 2015-ös naptári évre vonatkozik.”

| 15. | A 78. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2026-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezt a jelentést 2026. december 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz.” |
| --- | --- |

15.

A 78. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2026-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezt a jelentést 2026. december 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz.”

| 16. | Az I. melléklet az e rendelet I. mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul. |
| --- | --- |

16.

Az I. melléklet az e rendelet I. mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul.

| 17. | A rendelet egy új, IA. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

17.

A rendelet egy új, IA. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza.

| 18. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a „17. cikk (3) bekezdés – Beruházások tárgyi eszközökbe” bejegyzésnél a negyedik oszlop a következőképpen módosul:






  i. | a 6. sor helyébe a következő szöveg lép:

  „Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből
  A fenti mértékek további legfeljebb 35 százalékponttal növelhetők a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást elősegítő, az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén, feltéve, hogy e támogatás mértéke nem haladja a 75 %-ot, illetve további 20 százalékponttal növelhetők, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot, a következők esetében:






  — | az e rendelet meghatározása szerinti fiatal mezőgazdasági termelők vagy olyan fiatal mezőgazdasági termelők, akik a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző öt évben már megkezdték mezőgazdasági tevékenységüket, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a „17. cikk (3) bekezdés – Beruházások tárgyi eszközökbe” bejegyzésnél a negyedik oszlop a következőképpen módosul:

i.

a 6. sor helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

A fenti mértékek további legfeljebb 35 százalékponttal növelhetők a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást elősegítő, az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén, feltéve, hogy e támogatás mértéke nem haladja a 75 %-ot, illetve további 20 százalékponttal növelhetők, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot, a következők esetében:

—

az e rendelet meghatározása szerinti fiatal mezőgazdasági termelők vagy olyan fiatal mezőgazdasági termelők, akik a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző öt évben már megkezdték mezőgazdasági tevékenységüket,

| — | kollektív beruházások és integrált projektek, ideértve azokat is, amelyek termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódnak, |
| --- | --- |

—

kollektív beruházások és integrált projektek, ideértve azokat is, amelyek termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódnak,

| — | a 32. cikk szerinti, hátrányos természeti adottságokkal és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek, |
| --- | --- |

—

a 32. cikk szerinti, hátrányos természeti adottságokkal és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek,

| — | az EIP keretében támogatott műveletek, |
| --- | --- |

—

az EIP keretében támogatott műveletek,

| — | a 28. és a 29. cikk szerinti műveletekhez kapcsolódó beruházások”; |
| --- | --- |

—

a 28. és a 29. cikk szerinti műveletekhez kapcsolódó beruházások”;

| ii. | a 11. sor helyébe a következő szöveg lép:

  „Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből
  Az EIP keretében támogatott vagy a termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó műveletek esetében a fenti mértékek további legfeljebb 35 százalékponttal növelhetők a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást elősegítő, az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén, feltéve, hogy e támogatás mértéke nem haladja a 75 %-ot, illetve további 20 százalékponttal növelhetők, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot”; |
| --- | --- |

ii.

a 11. sor helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

Az EIP keretében támogatott vagy a termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó műveletek esetében a fenti mértékek további legfeljebb 35 százalékponttal növelhetők a reziliens, fenntartható és digitális gazdasági helyreállítást elősegítő, az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén, feltéve, hogy e támogatás mértéke nem haladja a 75 %-ot, illetve további 20 százalékponttal növelhetők, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot”;

| b) | a „19. cikk (6) bekezdés – A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése” bejegyzésnél a negyedik oszlop 1. sorának helyébe a következő szöveg lép:

  „Fiatal mezőgazdasági termelőnként, a 19. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja alapján
  Az összeg további legfeljebb 30 000 EUR-val növelhető az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén.”. |
| --- | --- |

b)

a „19. cikk (6) bekezdés – A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése” bejegyzésnél a negyedik oszlop 1. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„Fiatal mezőgazdasági termelőnként, a 19. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja alapján

Az összeg további legfeljebb 30 000 EUR-val növelhető az 58a. cikk (1) bekezdésében említett forrásokból végrehajtott finanszírozási műveletek esetén.”.

8. cikk

Az 1306/2013/EU rendelet módosításai

Az 1306/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 25. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

  „2021-ben és 2022-ben a tartalék összege 400 millió EUR (2011-es árakon), amelyet az (EU) 2020/2093 tanácsi rendelet (*) mellékletében szereplő többéves pénzügyi keret 3. fejezetében kell szerepeltetni.

  (*)  A Tanács (EU) 202/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433., 2020.12.22., 11. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

A 25. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„2021-ben és 2022-ben a tartalék összege 400 millió EUR (2011-es árakon), amelyet az (EU) 2020/2093 tanácsi rendelet (*) mellékletében szereplő többéves pénzügyi keret 3. fejezetében kell szerepeltetni.

*

(*)  A Tanács (EU) 202/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433., 2020.12.22., 11. o.).”
  "

*

| 2. | A 33. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „33. cikk
  Költségvetési kötelezettségvállalások
  A vidékfejlesztési programokra vonatkozó uniós költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 76. cikkét – adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben – kell alkalmazni.


  (*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról (HL L 437., 2020.12.28., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 33. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„33. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalások

A vidékfejlesztési programokra vonatkozó uniós költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 76. cikkét – adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben – kell alkalmazni.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2220 rendelete (2020. december 23.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról (HL L 437., 2020.12.28., 1. o.).”
  "

*

| 3. | A 35. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   Az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében a 2021. és a 2022. évi allokációra vagy az 1305/2013/EU rendelet 58a. cikkében említett kiegészítő forrásokra nem nyújtható előfinanszírozás.” |
| --- | --- |

3.

A 35. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az (EU) 2020/2220 rendelet 1. cikke szerint meghosszabbított programok esetében a 2021. és a 2022. évi allokációra vagy az 1305/2013/EU rendelet 58a. cikkében említett kiegészítő forrásokra nem nyújtható előfinanszírozás.”

| 4. | A 36. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdés b) pontja értelemszerűen alkalmazandó az 1305/2013/EU rendelet 58a. cikkében említett kiegészítő forrásokra.” |
| --- | --- |

4.

A 36. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés b) pontja értelemszerűen alkalmazandó az 1305/2013/EU rendelet 58a. cikkében említett kiegészítő forrásokra.”

| 5. | A 37. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A vidékfejlesztési program végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves jelentés átvételét követően a Bizottság a hatályos pénzügyi terv, az adott vidékfejlesztési program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozat alapján – a rendelkezésére álló források függvényében – kifizeti az egyenleget. Az említett elszámolást a(z) 1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdésében – amelyet adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni – a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia.” |
| --- | --- |

5.

A 37. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A vidékfejlesztési program végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves jelentés átvételét követően a Bizottság a hatályos pénzügyi terv, az adott vidékfejlesztési program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozat alapján – a rendelkezésére álló források függvényében – kifizeti az egyenleget. Az említett elszámolást a(z) 1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdésében – amelyet adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni – a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia.”

| 6. | A 38. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Automatikusan vissza kell vonni a költségvetési kötelezettségvállalásoknak az 1303/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésében – amelyet adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni – a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidőt követően felhasználatlan azon részét, amelyre vonatkozóan nem állítottak ki kiadásigazoló nyilatkozatot az említett határidőt követő hat hónapon belül.” |
| --- | --- |

6.

A 38. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Automatikusan vissza kell vonni a költségvetési kötelezettségvállalásoknak az 1303/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésében – amelyet adott esetben az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni – a kiadások elszámolhatóságára meghatározott végső határidőt követően felhasználatlan azon részét, amelyre vonatkozóan nem állítottak ki kiadásigazoló nyilatkozatot az említett határidőt követő hat hónapon belül.”

9. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet módosításai

Az 1307/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 11. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A tagállamok a 2021-es évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az e cikknek megfelelően hozott döntéseikről és a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről.” |
| --- | --- |

1.

A 11. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok a 2021-es évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az e cikknek megfelelően hozott döntéseikről és a csökkentések eredményeképpen keletkező becsült összegekről.”

| 2. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan az e rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatáruk 15 %-áig terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak az EMVA-ból a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évben nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására. Erről a döntésről a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot, megjelölve a választott százalékos arányt.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan az e rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatáruk 15 %-áig terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak az EMVA-ból a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évben nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására. Erről a döntésről a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot, megjelölve a választott százalékos arányt.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Azok a tagállamok, amelyek a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évre vonatkozóan nem hozzák meg az (1) bekezdés hetedik albekezdésében említett döntést, úgy dönthetnek, hogy a 2022-es pénzügyi évre az 1305/2013/EU rendelet, a 2023-as pénzügyi évre pedig az (EU) 2020/2093 tanácsi rendelet (*) [a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet] elfogadását követően elfogadott uniós jogszabályok alapján az EMVA-ból finanszírozott támogatásra elkülönített összeg legfeljebb 15 %-át, illetve Bulgária, Észtország, Spanyolország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Finnország és Svédország esetében legfeljebb 25 %-át közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel az EMVA-ból finanszírozott támogatás nyújtására. Erről a döntésről a 2022-es pénzügyi évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2023-as pénzügyi évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot, megjelölve a választott százalékos arányt.

  (*)  A Tanács (EU) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433., 2020.12.22., 11. o.).”
  " |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azok a tagállamok, amelyek a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évre vonatkozóan nem hozzák meg az (1) bekezdés hetedik albekezdésében említett döntést, úgy dönthetnek, hogy a 2022-es pénzügyi évre az 1305/2013/EU rendelet, a 2023-as pénzügyi évre pedig az (EU) 2020/2093 tanácsi rendelet (*) [a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet] elfogadását követően elfogadott uniós jogszabályok alapján az EMVA-ból finanszírozott támogatásra elkülönített összeg legfeljebb 15 %-át, illetve Bulgária, Észtország, Spanyolország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Finnország és Svédország esetében legfeljebb 25 %-át közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel az EMVA-ból finanszírozott támogatás nyújtására. Erről a döntésről a 2022-es pénzügyi évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2023-as pénzügyi évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot, megjelölve a választott százalékos arányt.

*

(*)  A Tanács (EU) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433., 2020.12.22., 11. o.).”
  "

*

| 3. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az egyes tagállamok tekintetében az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeg – a tárgyév tekintetében a 47. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeg levonását követően – a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatárok legfeljebb 3 %-ával növelhető. Amennyiben egy tagállam ilyen növelést hajt végre, a növelést a Bizottság figyelembe veszi az e cikk (1) bekezdése értelmében az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár megállapításakor. Ennek érdekében a tagállamok 2014. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az éves százalékos arányokról, amelyekkel az e cikk (1) bekezdése szerint kiszámított összegeket növelni kell. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot azon éves százalékos arányról, amellyel az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeget a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozóan növelni kell.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az egyes tagállamok tekintetében az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeg – a tárgyév tekintetében a 47. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeg levonását követően – a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatárok legfeljebb 3 %-ával növelhető. Amennyiben egy tagállam ilyen növelést hajt végre, a növelést a Bizottság figyelembe veszi az e cikk (1) bekezdése értelmében az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár megállapításakor. Ennek érdekében a tagállamok 2014. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az éves százalékos arányokról, amelyekkel az e cikk (1) bekezdése szerint kiszámított összegeket növelni kell. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot azon éves százalékos arányról, amellyel az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeget a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozóan növelni kell.”;

| b) | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Ha a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan a Bizottság által az e cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállam tekintetében megállapított felső összeghatár a II. mellékletben meghatározott összeg változása vagy az adott tagállam az e cikkel, a 14. cikk (1) vagy (2) bekezdésével, a 42. cikk (1) bekezdésével, a 49. cikk (1) bekezdésével, az 51. cikk (1) bekezdésével vagy az 53. cikkel összhangban hozott döntése következtében eltér az előző évitől, az említett tagállam az e cikk (4) bekezdésének való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét és/vagy csökkenti, illetve növeli a nemzeti tartalékot vagy a regionális tartalékokat.”. |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ha a 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan a Bizottság által az e cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállam tekintetében megállapított felső összeghatár a II. mellékletben meghatározott összeg változása vagy az adott tagállam az e cikkel, a 14. cikk (1) vagy (2) bekezdésével, a 42. cikk (1) bekezdésével, a 49. cikk (1) bekezdésével, az 51. cikk (1) bekezdésével vagy az 53. cikkel összhangban hozott döntése következtében eltér az előző évitől, az említett tagállam az e cikk (4) bekezdésének való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét és/vagy csökkenti, illetve növeli a nemzeti tartalékot vagy a regionális tartalékokat.”.

| 4. | A 23. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az (1) bekezdés első albekezdését alkalmazó tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a (2) és a (3) bekezdésben említett döntéseikről.” |
| --- | --- |

4.

A 23. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az (1) bekezdés első albekezdését alkalmazó tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a (2) és a (3) bekezdésben említett döntéseikről.”

| 5. | A 25. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(11)   A 22. cikk (5) bekezdésében említett kiigazítás alkalmazását követően azok a tagállamok, amelyek éltek az e cikk (4) bekezdésében biztosított eltérés lehetőségével, dönthetnek úgy, hogy a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő, az e bekezdés második albekezdésével összhangban kiszámított 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéknél alacsonyabb értékű támogatási jogosultságok egységértékét a 2020-as nemzeti vagy regionális egységértékhez közelítve növelik. Az egységérték növelését az alábbi feltételek mellett kell kiszámítani:






  a) | az érintett tagállam által eldöntött növelésre alkalmazott számítási módszer alapját objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok képezik; |
| --- | --- | --- |

5.

A 25. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(11)   A 22. cikk (5) bekezdésében említett kiigazítás alkalmazását követően azok a tagállamok, amelyek éltek az e cikk (4) bekezdésében biztosított eltérés lehetőségével, dönthetnek úgy, hogy a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő, az e bekezdés második albekezdésével összhangban kiszámított 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéknél alacsonyabb értékű támogatási jogosultságok egységértékét a 2020-as nemzeti vagy regionális egységértékhez közelítve növelik. Az egységérték növelését az alábbi feltételek mellett kell kiszámítani:

a)

az érintett tagállam által eldöntött növelésre alkalmazott számítási módszer alapját objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok képezik;

| b) | a növelés finanszírozása érdekében a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő, a második albekezdéssel összhangban kiszámított 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéknél magasabb értékű saját vagy szerződéses támogatási jogosultságok egészét vagy egy részét csökkenteni kell; e csökkentés az említett jogosultságok értéke és a 2020-as nemzeti vagy regionális egységérték közötti különbözetre alkalmazandó; e csökkentést objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell alkalmazni, amelyek magukban foglalhatják maximális csökkentés rögzítését is.
  Az e bekezdés első albekezdésében említett 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéket az alaptámogatási rendszer tekintetében a 22. cikk (1) bekezdésével vagy a 23. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott 2020-as nemzeti vagy regionális felső összeghatár – a nemzeti tartalékból vagy regionális tartalékokból kiosztott összegen kívüli – értékének és a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő saját vagy szerződéses támogatási jogosultságok számának hányadosaként kell kiszámítani.
  Az e bekezdés első albekezdésétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek éltek az e cikk (4) bekezdésében biztosított eltérés lehetőségével, dönthetnek úgy, hogy a 22. cikk (5) bekezdésében említett kiigazítás figyelembevételével fenntartják a támogatási jogosultságok e cikk (4) bekezdésének megfelelően kiszámított értékét.
  A tagállamok kellő időben tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket a támogatási jogosultságaik értékéről, amelyet e bekezdésnek megfelelően számítanak ki. |
| --- | --- |

b)

a növelés finanszírozása érdekében a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő, a második albekezdéssel összhangban kiszámított 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéknél magasabb értékű saját vagy szerződéses támogatási jogosultságok egészét vagy egy részét csökkenteni kell; e csökkentés az említett jogosultságok értéke és a 2020-as nemzeti vagy regionális egységérték közötti különbözetre alkalmazandó; e csökkentést objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell alkalmazni, amelyek magukban foglalhatják maximális csökkentés rögzítését is.

Az e bekezdés első albekezdésében említett 2020-as nemzeti vagy regionális egységértéket az alaptámogatási rendszer tekintetében a 22. cikk (1) bekezdésével vagy a 23. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott 2020-as nemzeti vagy regionális felső összeghatár – a nemzeti tartalékból vagy regionális tartalékokból kiosztott összegen kívüli – értékének és a 2019. december 31-én a mezőgazdasági termelők birtokában lévő saját vagy szerződéses támogatási jogosultságok számának hányadosaként kell kiszámítani.

Az e bekezdés első albekezdésétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek éltek az e cikk (4) bekezdésében biztosított eltérés lehetőségével, dönthetnek úgy, hogy a 22. cikk (5) bekezdésében említett kiigazítás figyelembevételével fenntartják a támogatási jogosultságok e cikk (4) bekezdésének megfelelően kiszámított értékét.

A tagállamok kellő időben tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket a támogatási jogosultságaik értékéről, amelyet e bekezdésnek megfelelően számítanak ki.

(12)   A 2021-es és a 2022-es naptári évre vonatkozóan a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a (11) bekezdésnek az érintett évre történő alkalmazása révén tovább alkalmazzák a belső konvergenciát.”;

| 6. | A 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „A tagállamok a 2020-as és a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot a 25. cikk (11) bekezdésében és (12) bekezdésében említett döntéseikről.
  A tagállamok a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a 25. cikk (12) bekezdésében említett döntéseikről.” |
| --- | --- |

6.

A 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok a 2020-as és a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot a 25. cikk (11) bekezdésében és (12) bekezdésében említett döntéseikről.

A tagállamok a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a 25. cikk (12) bekezdésében említett döntéseikről.”

| 7. | A 30. cikk (8) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból 2021-ben és 2022-ben kiosztandó jogosultságok tekintetében, a nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból az e bekezdés második albekezdésével összhangban figyelmen kívül hagyott összeget a 22. cikk (5) bekezdésének második albekezdésével összhangban ki kell igazítani. A nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból 2021-ben és 2022-ben kiosztandó jogosultságok tekintetében e bekezdés harmadik albekezdése nem alkalmazandó.” |
| --- | --- |

7.

A 30. cikk (8) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból 2021-ben és 2022-ben kiosztandó jogosultságok tekintetében, a nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból az e bekezdés második albekezdésével összhangban figyelmen kívül hagyott összeget a 22. cikk (5) bekezdésének második albekezdésével összhangban ki kell igazítani. A nemzeti tartalékból vagy a regionális tartalékokból 2021-ben és 2022-ben kiosztandó jogosultságok tekintetében e bekezdés harmadik albekezdése nem alkalmazandó.”

| 8. | A 36. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 2020-ban egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok 2020. december 31-ét követően is folytatják az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 36. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2020-ban egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok 2020. december 31-ét követően is folytatják az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását.”;

| b) | a (4) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Az egyes tagállamok tekintetében az e bekezdés első albekezdésével összhangban kiszámított összeg – a tárgyév tekintetében a 47. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeg levonását követően – a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatár legfeljebb 3 %-ával növelhető. Amennyiben egy tagállam ilyen növelést hajt végre, a növelést a Bizottság figyelembe veszi az e bekezdés első albekezdése értelmében az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár megállapításakor. Ennek érdekében a tagállamok 2018. január 31-ig értesítik a Bizottságot azokról az éves százalékos arányokról, amelyekkel az e cikk (1) bekezdése szerint kiszámított összegeket 2018-tól kezdve minden naptári évben növelni kell. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot azon éves százalékos arányról, amellyel az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeget a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozóan növelni kell.”. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes tagállamok tekintetében az e bekezdés első albekezdésével összhangban kiszámított összeg – a tárgyév tekintetében a 47. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeg levonását követően – a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatár legfeljebb 3 %-ával növelhető. Amennyiben egy tagállam ilyen növelést hajt végre, a növelést a Bizottság figyelembe veszi az e bekezdés első albekezdése értelmében az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár megállapításakor. Ennek érdekében a tagállamok 2018. január 31-ig értesítik a Bizottságot azokról az éves százalékos arányokról, amelyekkel az e cikk (1) bekezdése szerint kiszámított összegeket 2018-tól kezdve minden naptári évben növelni kell. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot azon éves százalékos arányról, amellyel az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszámított összeget a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozóan növelni kell.”.

| 9. | A 37. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 2015–2020-as időszakban átmeneti nemzeti támogatást nyújtó tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2021-ben és 2022-ben is nyújtanak átmeneti nemzeti támogatást.”; |
| --- | --- | --- |

9.

A 37. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2015–2020-as időszakban átmeneti nemzeti támogatást nyújtó tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2021-ben és 2022-ben is nyújtanak átmeneti nemzeti támogatást.”;

| b) | a (4) bekezdésben a hatodik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben 50 %”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdésben a hatodik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

2020-ban, 2021-ben és 2022-ben 50 %”.

| 10. | A 41. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   tagállamok minden év augusztus 1-jéig dönthetnek arról, hogy a következő évtől kezdődően éves támogatást nyújtanak azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik az 1. fejezet 1., 2., 3. és 5. szakaszában említett alaptámogatási rendszer keretében vagy az 1. fejezet 4. szakaszában említett egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatásra jogosultak (a továbbiakban: az átcsoportosítással nyújtható támogatás). A tagállamok ezt a döntést a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig hozhatják meg. Az átcsoportosítással nyújtható támogatást már alkalmazó tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az ilyen támogatások nyújtására vonatkozó döntésüket és a rendszer részleteit.
  A tagállamok az első albekezdésben említett vonatkozó időpontig értesítik a Bizottságot döntésükről.” |
| --- | --- |

10.

A 41. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   tagállamok minden év augusztus 1-jéig dönthetnek arról, hogy a következő évtől kezdődően éves támogatást nyújtanak azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik az 1. fejezet 1., 2., 3. és 5. szakaszában említett alaptámogatási rendszer keretében vagy az 1. fejezet 4. szakaszában említett egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatásra jogosultak (a továbbiakban: az átcsoportosítással nyújtható támogatás). A tagállamok ezt a döntést a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig hozhatják meg. Az átcsoportosítással nyújtható támogatást már alkalmazó tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan pedig 2021. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az ilyen támogatások nyújtására vonatkozó döntésüket és a rendszer részleteit.

A tagállamok az első albekezdésben említett vonatkozó időpontig értesítik a Bizottságot döntésükről.”

| 11. | A 42. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az első albekezdésben említett százalékról.” |
| --- | --- |

11.

A 42. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az első albekezdésben említett százalékról.”

| 12. | A 49. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Azon tagállamok, amelyek a 2020-as naptári évben a 48. cikkel összhangban támogatást nyújtanak, a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az első albekezdésben említett százalékról.” |
| --- | --- |

12.

A 49. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azon tagállamok, amelyek a 2020-as naptári évben a 48. cikkel összhangban támogatást nyújtanak, a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az első albekezdésben említett százalékról.”

| 13. | Az 51. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatár egy bizonyos százalékát, amely nem haladhatja meg a 2 %-ot, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás finanszírozására fordítják. A tagállamok 2014. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékos arányról. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot az említett támogatásnak a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozó finanszírozásához szükséges becsült százalékos arányokról.” |
| --- | --- |

13.

Az 51. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatár egy bizonyos százalékát, amely nem haladhatja meg a 2 %-ot, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás finanszírozására fordítják. A tagállamok 2014. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékos arányról. A tagállamok 2021. február 19-ig értesítik a Bizottságot az említett támogatásnak a 2021-es és 2022-es naptári évre vonatkozó finanszírozásához szükséges becsült százalékos arányokról.”

| 14. | Az 52. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 70. cikknek megfelelően e rendelet kiegészítése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az annak elkerülését célzó intézkedésekre vonatkozóan, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatásban részesülő kedvezményezetteket az ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok engedélyezhetik a tagállamok számára, hogy döntsenek a termeléstől függő önkéntes támogatás korábbi referencia-időszakában használt termelési egységek alapján e támogatás 2022-ig tartó további folyósításáról.” |
| --- | --- |

14.

Az 52. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 70. cikknek megfelelően e rendelet kiegészítése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az annak elkerülését célzó intézkedésekre vonatkozóan, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatásban részesülő kedvezményezetteket az ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok engedélyezhetik a tagállamok számára, hogy döntsenek a termeléstől függő önkéntes támogatás korábbi referencia-időszakában használt termelési egységek alapján e támogatás 2022-ig tartó további folyósításáról.”

| 15. | Az 53. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Azon tagállamok, amelyek a 2020-as igénylési évig nem nyújtottak termeléstől függő önkéntes támogatást, a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig hozhatnak döntést az első albekezdéssel összhangban.”; |
| --- | --- | --- |

15.

Az 53. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azon tagállamok, amelyek a 2020-as igénylési évig nem nyújtottak termeléstől függő önkéntes támogatást, a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig hozhatnak döntést az első albekezdéssel összhangban.”;

| b) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A tagállamok minden év augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az e fejezet szerint hozott döntésüket.
  2020. február 8-ig a tagállamok az e fejezet szerint hozott döntésüket az ahhoz szükséges mértékben is felülvizsgálhatják, hogy azt a 14. cikkel összhangban a 2020-as naptári évre vonatkozóan hozott, a pillérek közötti rugalmasságról szóló döntéshez igazítsák.
  A tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig döntenek arról, hogy a vonatkozó igénylési év tekintetében folytatják-e a termeléstől függő önkéntes támogatás nyújtását vagy sem.
  Az e bekezdés első és a második albekezdése szerinti felülvizsgálat vagy az e bekezdés harmadik albekezdése szerinti értesítés útján a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a következő évtől kezdődő hatállyal, illetve a 2020-as és 2021-es naptári évre vonatkozóan az ugyanazon naptári évtől kezdődő hatállyal:






  a) | változatlanul hagyják, növelik vagy csökkentik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1), (2) és a (3) bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt, illetve változatlanul hagyják vagy csökkentik a (4) bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt; |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A tagállamok minden év augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az e fejezet szerint hozott döntésüket.

2020. február 8-ig a tagállamok az e fejezet szerint hozott döntésüket az ahhoz szükséges mértékben is felülvizsgálhatják, hogy azt a 14. cikkel összhangban a 2020-as naptári évre vonatkozóan hozott, a pillérek közötti rugalmasságról szóló döntéshez igazítsák.

A tagállamok a 2021-es naptári évre vonatkozóan 2021. február 19-ig, a 2022-es naptári évre vonatkozóan 2021. augusztus 1-jéig döntenek arról, hogy a vonatkozó igénylési év tekintetében folytatják-e a termeléstől függő önkéntes támogatás nyújtását vagy sem.

Az e bekezdés első és a második albekezdése szerinti felülvizsgálat vagy az e bekezdés harmadik albekezdése szerinti értesítés útján a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a következő évtől kezdődő hatállyal, illetve a 2020-as és 2021-es naptári évre vonatkozóan az ugyanazon naptári évtől kezdődő hatállyal:

a)

változatlanul hagyják, növelik vagy csökkentik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1), (2) és a (3) bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt, illetve változatlanul hagyják vagy csökkentik a (4) bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt;

| b) | módosítják a támogatás odaítélési feltételeit; |
| --- | --- |

b)

módosítják a támogatás odaítélési feltételeit;

| c) | többé nem nyújtják az e fejezet szerinti támogatást. |
| --- | --- |

c)

többé nem nyújtják az e fejezet szerinti támogatást.

A tagállamok az e bekezdés első, második és harmadik albekezdésével kapcsolatos bármely döntésükről a vonatkozó, az adott albekezdésben meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot. Az e bekezdés második albekezdése szerinti felülvizsgálattal kapcsolatos döntésről szóló értesítésben magyarázattal kell szolgálni a felülvizsgálat és a 14. cikkel összhangban a 2020-as naptári évre vonatkozóan hozott, a pillérek közötti rugalmasságról szóló döntés közötti kapcsolatról.”.

| 16. | Az 54. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok az 53. cikkben említett döntésekről az említett cikkben szereplő időpontig értesítik a Bizottságot. Az értesítésben – az 53. cikk (6) bekezdése negyedik albekezdésének c) pontjában említett döntés esetének kivételével – szerepelnie kell a megcélzott régiókra, a kiválasztott gazdálkodási típusokra vagy ágazatokra, valamint a nyújtandó támogatás szintjére vonatkozó információknak. Az 53. cikk (1) bekezdésében említett döntésekről és az 53. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említett döntésről szóló értesítéseknek tartalmazniuk kell az adott naptári évre vonatkozó, az 53. cikkben említett nemzeti felső összeghatárt.” |
| --- | --- |

16.

Az 54. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok az 53. cikkben említett döntésekről az említett cikkben szereplő időpontig értesítik a Bizottságot. Az értesítésben – az 53. cikk (6) bekezdése negyedik albekezdésének c) pontjában említett döntés esetének kivételével – szerepelnie kell a megcélzott régiókra, a kiválasztott gazdálkodási típusokra vagy ágazatokra, valamint a nyújtandó támogatás szintjére vonatkozó információknak. Az 53. cikk (1) bekezdésében említett döntésekről és az 53. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említett döntésről szóló értesítéseknek tartalmazniuk kell az adott naptári évre vonatkozó, az 53. cikkben említett nemzeti felső összeghatárt.”

| 17. | Az 58. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás esetében a támogatható terület hektárszáma után nyújtott támogatás 2020-ra vonatkozó összege a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a következő referenciaösszegek szorzataként kerül kiszámításra:






  — | Bulgária: 649,45 EUR, |
| --- | --- | --- |

17.

Az 58. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás esetében a támogatható terület hektárszáma után nyújtott támogatás 2020-ra vonatkozó összege a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a következő referenciaösszegek szorzataként kerül kiszámításra:

—

Bulgária: 649,45 EUR,

| — | Görögország: 234,18 EUR, |
| --- | --- |

—

Görögország: 234,18 EUR,

| — | Spanyolország: 362,15 EUR, |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 362,15 EUR,

| — | Portugália: 228,00 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugália: 228,00 EUR.

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás esetében a támogatható terület hektárszáma után nyújtott támogatás 2021-re és 2022-re vonatkozó összege a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a következő referenciaösszegek szorzataként kerül kiszámításra:

| — | Bulgária: 636,13 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulgária: 636,13 EUR,

| — | Görögország: 229,37 EUR, |
| --- | --- |

—

Görögország: 229,37 EUR,

| — | Spanyolország: 354,73 EUR, |
| --- | --- |

—

Spanyolország: 354,73 EUR,

| — | Portugália: 223,32 EUR.” |
| --- | --- |

—

Portugália: 223,32 EUR.”

| 18. | A II. és a III. melléklet e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

18.

A II. és a III. melléklet e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul.

10. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet módosításai

Az 1308/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 29. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 2021. április 1-jétől kezdődő időszakra meghatározott munkaprogramok 2022. december 31-én lezárulnak.”; |
| --- | --- | --- |

1.

a 29. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2021. április 1-jétől kezdődő időszakra meghatározott munkaprogramok 2022. december 31-én lezárulnak.”;

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokkal kapcsolatos, 2020-ra vonatkozó uniós finanszírozási összegek a következők:






  a) | Görögország esetében 11 098 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokkal kapcsolatos, 2020-ra vonatkozó uniós finanszírozási összegek a következők:

a)

Görögország esetében 11 098 000 EUR;

| b) | Franciaország esetében 576 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Franciaország esetében 576 000 EUR;

| c) | Olaszország esetében 35 991 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 35 991 000 EUR.

Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokkal kapcsolatos, a 2021-re és 2022-re vonatkozó egyes uniós finanszírozási összegek a következők:

| a) | Görögország esetében 10 666 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Görögország esetében 10 666 000 EUR;

| b) | Franciaország esetében 554 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

Franciaország esetében 554 000 EUR;

| c) | Olaszország esetében 34 590 000 EUR.” |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 34 590 000 EUR.”

| 2. | A 33. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „Azok az operatív programok, amelyekre vonatkozóan az első albekezdésben említett legfeljebb ötéves időtartamnak megfelelő hosszabbítás 2020. december 29-ét követően kerül jóváhagyásra, csak 2022. december 31-ig hosszabbíthatók meg.
  Az első albekezdéstől eltérve, a 2020. december 29-ét követően jóváhagyott új operatív programok maximális időtartama három év.” |
| --- | --- |

2.

A 33. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Azok az operatív programok, amelyekre vonatkozóan az első albekezdésben említett legfeljebb ötéves időtartamnak megfelelő hosszabbítás 2020. december 29-ét követően kerül jóváhagyásra, csak 2022. december 31-ig hosszabbíthatók meg.

Az első albekezdéstől eltérve, a 2020. december 29-ét követően jóváhagyott új operatív programok maximális időtartama három év.”

| 3. | Az 55. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdéstől eltérve, a 2019. augusztus 1-jétől 2022. július 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A tagállamok e meghosszabbítás figyelembevétele érdekében módosítják a nemzeti programjaikat, és a módosított programokról jóváhagyás céljából értesítik a Bizottságot.” |
| --- | --- |

3.

Az 55. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdéstől eltérve, a 2019. augusztus 1-jétől 2022. július 31-ig tartó időszakra szóló munkaprogramokat 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A tagállamok e meghosszabbítás figyelembevétele érdekében módosítják a nemzeti programjaikat, és a módosított programokról jóváhagyás céljából értesítik a Bizottságot.”

| 4. | Az 58. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás összege Németország esetében 2020-ra vonatkozóan 2 277 000 EUR.
  Az (1) bekezdésben meghatározott, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás egyes összegei Németország esetében mind 2021-re, mind pedig 2022-re vonatkozóan 2 188 000 EUR.” |
| --- | --- |

4.

Az 58. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás összege Németország esetében 2020-ra vonatkozóan 2 277 000 EUR.

Az (1) bekezdésben meghatározott, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás egyes összegei Németország esetében mind 2021-re, mind pedig 2022-re vonatkozóan 2 188 000 EUR.”

| 5. | A 62. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „Az első albekezdéstől eltérve, a 64. cikkel és a 66. cikk (1) bekezdésével összhangban megadott, 2020-ban lejáró engedélyek érvényessége 2021. december 31-ig meghosszabbodik.
  Azon termelőkkel szemben, akik az e rendelet 64. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkeznek, amelyek 2020-ban lejárnak, az e bekezdés első albekezdésétől eltérve nem alkalmazható az 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció, feltéve, hogy 2021. február 28-ig tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról, hogy az engedélyüket nem kívánják felhasználni, és nem szándékoznak annak érvényességét az e bekezdés második albekezdésében említettek szerinti meghosszabbítani.” |
| --- | --- |

5.

A 62. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Az első albekezdéstől eltérve, a 64. cikkel és a 66. cikk (1) bekezdésével összhangban megadott, 2020-ban lejáró engedélyek érvényessége 2021. december 31-ig meghosszabbodik.

Azon termelőkkel szemben, akik az e rendelet 64. cikke és 66. cikkének (1) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkeznek, amelyek 2020-ban lejárnak, az e bekezdés első albekezdésétől eltérve nem alkalmazható az 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció, feltéve, hogy 2021. február 28-ig tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról, hogy az engedélyüket nem kívánják felhasználni, és nem szándékoznak annak érvényességét az e bekezdés második albekezdésében említettek szerinti meghosszabbítani.”

| 6. | A 68. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Erre az átváltásra a termelők által 2015. december 31-ét megelőzően benyújtott kérelem alapján kerül sor. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a telepítési jogok engedélyekre történő átváltásának kérelmezését 2022. december 31-ig lehetővé teszik a termelők számára.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 68. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Erre az átváltásra a termelők által 2015. december 31-ét megelőzően benyújtott kérelem alapján kerül sor. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a telepítési jogok engedélyekre történő átváltásának kérelmezését 2022. december 31-ig lehetővé teszik a termelők számára.”;

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdés értelmében megadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az (1) bekezdésben említett telepítési jogok érvényességi idejével. Amennyiben nem kerül sor ezen engedélyek felhasználására, azok legkésőbb 2018. december 31-ig, vagy amennyiben a tagállam meghozza az (1) bekezdés második albekezdésében említett határozatot, legkésőbb 2025. december 31-ig lejárnak.”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés értelmében megadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az (1) bekezdésben említett telepítési jogok érvényességi idejével. Amennyiben nem kerül sor ezen engedélyek felhasználására, azok legkésőbb 2018. december 31-ig, vagy amennyiben a tagállam meghozza az (1) bekezdés második albekezdésében említett határozatot, legkésőbb 2025. december 31-ig lejárnak.”.

| 7. | A II. cím III. fejezete 4. szakaszának vége a következő cikkel egészül ki:

  „167a. cikk
  Az olívaolaj-ágazat közös piacának jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

  (1)   Az olívaolaj-ágazat – beleértve az olívaolaj előállításához felhasznált olajbogyót is – közös piacának jobb működése és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében.
  E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:






  a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- | --- |

7.

A II. cím III. fejezete 4. szakaszának vége a következő cikkel egészül ki:

„167a. cikk

Az olívaolaj-ágazat közös piacának jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

(1)   Az olívaolaj-ágazat – beleértve az olívaolaj előállításához felhasznált olajbogyót is – közös piacának jobb működése és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében.

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| c) | nem tarthatják vissza a gazdasági év egyébként rendelkezésre álló termésmennyiségének túlságosan nagy részét. |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza a gazdasági év egyébként rendelkezésre álló termésmennyiségének túlságosan nagy részét.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat teljes terjedelmükben közzéteszik az érintett tagállam valamely hivatalos kiadványában.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.”

| 8. | A 211. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke nem alkalmazandó azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek értelmében a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki annak érdekében, hogy az adóalap bizonyos számú évre kiegyenlített legyen.” |
| --- | --- |

8.

A 211. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   E cikk (1) bekezdésétől eltérve, az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke nem alkalmazandó azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek értelmében a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki annak érdekében, hogy az adóalap bizonyos számú évre kiegyenlített legyen.”

| 9. | A 214a. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „2021-ben és 2022-ben Finnország a Bizottság által 2020-ra engedélyezett feltételek mellett és összegek erejéig továbbra is nyújthat az első bekezdésben említett nemzeti támogatásokat.” |
| --- | --- |

9.

A 214a. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„2021-ben és 2022-ben Finnország a Bizottság által 2020-ra engedélyezett feltételek mellett és összegek erejéig továbbra is nyújthat az első bekezdésben említett nemzeti támogatásokat.”

| 10. | A VI. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

10.

A VI. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép.

III. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A 9. cikk 5. pontját (amely az 1307/2013/EU rendelet 25. cikkének (11) bekezdésére vonatkozik) és a 10. cikk 5. pontját (amely az 1308/2013/EU rendelet 62. cikkének (3) bekezdésére vonatkozik) 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Az e cikk első bekezdésétől eltérve, a 7. cikk 12. pontja, 13. pontjának a) alpontja, valamint 17. és 18. pontja az EURI-rendelet hatálybalépésének napján lép hatályba. A 7. cikk 12. pontját, 13. pontjának a) alpontját, valamint 17. és 18. pontját 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL C 232., 2020.7.14., 29. o.

1

(2)  
  HL C 109., 2020.4.1., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2020. december 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1310/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 865. o.).

9

(10)  A Bizottság 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről (HL L 227., 2014.7.31., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).

11

(12)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433., 2020.12.22., 23. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 1257/1999/EK rendelete (1999. május 17.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

15

---

I. MELLÉKLET

Az 1305/2013/EU rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „
  ELSŐ RÉSZ: AZ UNIÓS VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS BONTÁSA (2014–2020)
  ”; |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„
  ELSŐ RÉSZ: AZ UNIÓS VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS BONTÁSA (2014–2020)
  ”;

| 2. | A szöveg a következő címmel és táblázattal egészül ki:

  „
  MÁSODIK RÉSZ: AZ UNIÓS VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS BONTÁSA (2021 ÉS 2022)

  (folyó árakon, EUR) | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 101 120 350 | 82 800 894 |
| Bulgária | 344 590 304 | 282 162 644 |
| Csehország | 316 532 230 | 259 187 708 |
| Dánia | 92 734 249 | 75 934 060 |
| Németország | 1 334 041 136 | 1 092 359 738 |
| Észtország | 107 490 074 | 88 016 648 |
| Írország | 380 590 206 | 311 640 628 |
| Görögország | 680 177 956 | 556 953 600 |
| Spanyolország | 1 319 414 366 | 1 080 382 825 |
| Franciaország | 1 782 336 917 | 1 459 440 070 |
| Horvátország | 363 085 794 | 297 307 401 |
| Olaszország | 1 648 587 531 | 1 349 921 375 |
| Ciprus | 29 029 670 | 23 770 514 |
| Lettország | 143 490 636 | 117 495 173 |
| Litvánia | 238 747 895 | 195 495 162 |
| Luxemburg | 15 034 338 | 12 310 644 |
| Magyarország | 509 100 229 | 416 869 149 |
| Málta | 24 406 009 | 19 984 497 |
| Hollandia | 89 478 781 | 73 268 369 |
| Ausztria | 635 078 708 | 520 024 752 |
| Lengyelország | 1 612 048 020 | 1 320 001 539 |
| Portugália | 660 145 863 | 540 550 620 |
| Románia | 1 181 006 852 | 967 049 892 |
| Szlovénia | 134 545 025 | 110 170 192 |
| Szlovákia | 316 398 138 | 259 077 909 |
| Finnország | 432 993 097 | 354 549 956 |
| Svédország | 258 769 726 | 211 889 741 |
| EU-27 összesen | 14 750 974 100 | 12 078 615 700 |
| Technikai segítségnyújtás | 36 969 860 | 30 272 220 |
| Összesen | 14 787 943 960 | 12 108 887 920 “ |

2.

A szöveg a következő címmel és táblázattal egészül ki:

„
  MÁSODIK RÉSZ: AZ UNIÓS VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁS BONTÁSA (2021 ÉS 2022)

(folyó árakon, EUR)

2021

2022

Belgium

101 120 350

82 800 894

Bulgária

344 590 304

282 162 644

Csehország

316 532 230

259 187 708

Dánia

92 734 249

75 934 060

Németország

1 334 041 136

1 092 359 738

Észtország

107 490 074

88 016 648

Írország

380 590 206

311 640 628

Görögország

680 177 956

556 953 600

Spanyolország

1 319 414 366

1 080 382 825

Franciaország

1 782 336 917

1 459 440 070

Horvátország

363 085 794

297 307 401

Olaszország

1 648 587 531

1 349 921 375

Ciprus

29 029 670

23 770 514

Lettország

143 490 636

117 495 173

Litvánia

238 747 895

195 495 162

Luxemburg

15 034 338

12 310 644

Magyarország

509 100 229

416 869 149

Málta

24 406 009

19 984 497

Hollandia

89 478 781

73 268 369

Ausztria

635 078 708

520 024 752

Lengyelország

1 612 048 020

1 320 001 539

Portugália

660 145 863

540 550 620

Románia

1 181 006 852

967 049 892

Szlovénia

134 545 025

110 170 192

Szlovákia

316 398 138

259 077 909

Finnország

432 993 097

354 549 956

Svédország

258 769 726

211 889 741

EU-27 összesen

14 750 974 100

12 078 615 700

Technikai segítségnyújtás

36 969 860

30 272 220

Összesen

14 787 943 960

12 108 887 920 “

---

II. MELLÉKLET

Az 1305/2013/EU rendelet Ia. melléklete a következőképpen kerül beillesztésre:

„IA. MELLÉKLET

A KIEGÉSZÍTŐ FORRÁSOK 58A. CIKK SZERINTI, TAGÁLLAMONKÉNTI BONTÁSA

(folyó árakon, EUR)

| | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| Belgium | 14 246 948 | 33 907 737 |
| Bulgária | 59 744 633 | 142 192 228 |
| Csehország | 54 879 960 | 130 614 305 |
| Dánia | 16 078 147 | 38 265 991 |
| Németország | 209 940 765 | 499 659 020 |
| Észtország | 18 636 494 | 44 354 855 |
| Írország | 56 130 739 | 133 591 159 |
| Görögország | 108 072 886 | 257 213 470 |
| Spanyolország | 212 332 550 | 505 351 469 |
| Franciaország | 256 456 603 | 610 366 714 |
| Horvátország | 59 666 188 | 142 005 526 |
| Olaszország | 269 404 179 | 641 181 947 |
| Ciprus | 3 390 542 | 8 069 491 |
| Lettország | 24 878 226 | 59 210 178 |
| Litvánia | 41 393 810 | 98 517 267 |
| Luxemburg | 2 606 635 | 6 203 790 |
| Magyarország | 88 267 157 | 210 075 834 |
| Málta | 2 588 898 | 6 161 577 |
| Hollandia | 15 513 719 | 36 922 650 |
| Ausztria | 101 896 221 | 242 513 006 |
| Lengyelország | 279 494 858 | 665 197 761 |
| Portugália | 104 599 747 | 248 947 399 |
| Románia | 204 761 482 | 487 332 328 |
| Szlovénia | 21 684 662 | 51 609 495 |
| Szlovákia | 48 286 370 | 114 921 561 |
| Finnország | 61 931 116 | 147 396 056 |
| Svédország | 44 865 170 | 106 779 104 |
| EU-27 összesen | 2 381 748 705 | 5 668 561 918 |
| Technikai segítségnyújtás (0,25 %) | 5 969 295 | 14 206 922 |
| Összesen | 2 387 718 000 | 5 682 768 840 |

2021

2022

Belgium

14 246 948

33 907 737

Bulgária

59 744 633

142 192 228

Csehország

54 879 960

130 614 305

Dánia

16 078 147

38 265 991

Németország

209 940 765

499 659 020

Észtország

18 636 494

44 354 855

Írország

56 130 739

133 591 159

Görögország

108 072 886

257 213 470

Spanyolország

212 332 550

505 351 469

Franciaország

256 456 603

610 366 714

Horvátország

59 666 188

142 005 526

Olaszország

269 404 179

641 181 947

Ciprus

3 390 542

8 069 491

Lettország

24 878 226

59 210 178

Litvánia

41 393 810

98 517 267

Luxemburg

2 606 635

6 203 790

Magyarország

88 267 157

210 075 834

Málta

2 588 898

6 161 577

Hollandia

15 513 719

36 922 650

Ausztria

101 896 221

242 513 006

Lengyelország

279 494 858

665 197 761

Portugália

104 599 747

248 947 399

Románia

204 761 482

487 332 328

Szlovénia

21 684 662

51 609 495

Szlovákia

48 286 370

114 921 561

Finnország

61 931 116

147 396 056

Svédország

44 865 170

106 779 104

EU-27 összesen

2 381 748 705

5 668 561 918

Technikai segítségnyújtás (0,25 %)

5 969 295

14 206 922

Összesen

2 387 718 000

5 682 768 840

---

III. MELLÉKLET

Az 1307/2013/EU rendelet II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet a következő oszlopokkal egészül ki:






  „2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494 926 | 494 926 |
| 788 626 | 797 255 |
| 854 947 | 854 947 |
| 862 367 | 862 367 |
| 4 915 695 | 4 915 695 |
| 190 715 | 193 576 |
| 1 186 282 | 1 186 282 |
| 1 891 660 | 1 890 730 |
| 4 800 590 | 4 797 439 |
| 7 285 001 | 7 274 171 |
| 344 340 | 374 770 |
| 3 628 529 | 3 628 529 |
| 47 648 | 47 648 |
| 339 055 | 344 140 |
| 569 965 | 578 515 |
| 32 748 | 32 748 |
| 1 243 185 | 1 243 185 |
| 4 594 | 4 594 |
| 717 382 | 717 382 |
| 677 582 | 677 582 |
| 3 030 049 | 3 061 233 |
| 595 873 | 600 528 |
| 1 891 805 | 1 919 363 |
| 131 530 | 131 530 |
| 391 174 | 396 034 |
| 515 713 | 517 532 |
| 685 676 | 685 904 ” |

1.

A II. melléklet a következő oszlopokkal egészül ki:

„2021

2022

494 926

494 926

788 626

797 255

854 947

854 947

862 367

862 367

4 915 695

4 915 695

190 715

193 576

1 186 282

1 186 282

1 891 660

1 890 730

4 800 590

4 797 439

7 285 001

7 274 171

344 340

374 770

3 628 529

3 628 529

47 648

47 648

339 055

344 140

569 965

578 515

32 748

32 748

1 243 185

1 243 185

4 594

4 594

717 382

717 382

677 582

677 582

3 030 049

3 061 233

595 873

600 528

1 891 805

1 919 363

131 530

131 530

391 174

396 034

515 713

517 532

685 676

685 904 ”

| 2. | A III. melléklet a következő oszlopokkal egészül ki:






  „2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494,9 | 494,9 |
| 791,2 | 799,8 |
| 854,9 | 854,9 |
| 862,4 | 862,4 |
| 4 915,7 | 4 915,7 |
| 190,7 | 193,6 |
| 1 186,3 | 1 186,3 |
| 2 075,7 | 2 074,7 |
| 4 860,3 | 4 857,1 |
| 7 285,0 | 7 274,2 |
| 344,3 | 374,8 |
| 3 628,5 | 3 628,5 |
| 47,6 | 47,6 |
| 339,1 | 344,1 |
| 570,0 | 578,5 |
| 32,7 | 32,7 |
| 1 243,2 | 1 243,2 |
| 4,6 | 4,6 |
| 717,4 | 717,4 |
| 677,6 | 677,6 |
| 3 030,0 | 3 061,2 |
| 596,1 | 600,7 |
| 1 891,8 | 1 919,4 |
| 131,5 | 131,5 |
| 391,2 | 396,0 |
| 515,7 | 517,5 |
| 685,7 | 685,9” |

2.

A III. melléklet a következő oszlopokkal egészül ki:

„2021

2022

494,9

494,9

791,2

799,8

854,9

854,9

862,4

862,4

4 915,7

4 915,7

190,7

193,6

1 186,3

1 186,3

2 075,7

2 074,7

4 860,3

4 857,1

7 285,0

7 274,2

344,3

374,8

3 628,5

3 628,5

47,6

47,6

339,1

344,1

570,0

578,5

32,7

32,7

1 243,2

1 243,2

4,6

4,6

717,4

717,4

677,6

677,6

3 030,0

3 061,2

596,1

600,7

1 891,8

1 919,4

131,5

131,5

391,2

396,0

515,7

517,5

685,7

685,9”

---

IV. MELLÉKLET

Az 1308/2013/EU rendelet VI. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„VI. MELLÉKLET

A 44. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TÁMOGATÁSI PROGRAMOK KÖLTSÉGVETÉSI KERETE

| Költségvetési évenként, 1 000 EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017-2020 | 2021 onwards |
| Bulgária | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 25 721 |
| Csehország | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 4 954 |
| Németország | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 37 381 |
| Görögország | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 030 |
| Spanyolország | 353 081 | 210 332 | 210 332 | 210 332 | 202 147 |
| Franciaország | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 269 628 |
| Horvátország | 11 885 | 11 885 | 11 885 | 10 832 | 10 410 |
| Olaszország | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 323 883 |
| Ciprus | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 465 |
| Litvánia | 45 | 45 | 45 | 45 | 43 |
| Luxemburg | 588 | – | – | – | – |
| Magyarország | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 27 970 |
| Málta | 402 | – | – | – | – |
| Ausztria | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 155 |
| Portugália | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 62 670 |
| Románia | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 45 844 |
| Szlovénia | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 4 849 |
| Szlovákia | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 4 887 |
| Egyesült Királyság | 120 | – | – | – | – |

Költségvetési évenként, 1 000 EUR

2014

2015

2016

2017-2020

2021 onwards

Bulgária

26 762

26 762

26 762

26 762

25 721

Csehország

5 155

5 155

5 155

5 155

4 954

Németország

38 895

38 895

38 895

38 895

37 381

Görögország

23 963

23 963

23 963

23 963

23 030

Spanyolország

353 081

210 332

210 332

210 332

202 147

Franciaország

280 545

280 545

280 545

280 545

269 628

Horvátország

11 885

11 885

11 885

10 832

10 410

Olaszország

336 997

336 997

336 997

336 997

323 883

Ciprus

4 646

4 646

4 646

4 646

4 465

Litvánia

45

45

45

45

43

Luxemburg

588

–

–

–

–

Magyarország

29 103

29 103

29 103

29 103

27 970

Málta

402

–

–

–

–

Ausztria

13 688

13 688

13 688

13 688

13 155

Portugália

65 208

65 208

65 208

65 208

62 670

Románia

47 700

47 700

47 700

47 700

45 844

Szlovénia

5 045

5 045

5 045

5 045

4 849

Szlovákia

5 085

5 085

5 085

5 085

4 887

Egyesült Királyság

120

–

–

–

–

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2221 RENDELETE

(2020. december 23.)

az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 177. cikkére és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A tagállamokat példa nélküli módon érinti a Covid19-világjárvány gazdasági, társadalmi és egészségügyi következményei miatt kialakult válság. A válság visszaveti a tagállamok növekedését, ez pedig tovább súlyosbítja a tagállamok egészségügyi rendszereiben és gazdaságuk más ágazataiban szükséges közberuházások hirtelen és jelentős növekedése miatt kialakult súlyos likviditási hiányt. A válság tovább súlyosbította a szegénység kockázatának kitett emberek helyzetét is, és ezáltal csökkentette a tagállamok társadalmi kohézióját. Emellett a belső határok lezárása a munkavállalók munkába való eljutásának és a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: a kkv-k) életképességének befolyásolása révén súlyos hatással volt a gazdasági együttműködésre is, különösen a határ menti térségekben. Ezáltal egy olyan kivételes helyzet állt elő, amely a reálgazdaságot gyorsan elérő egyedi, azonnali és különleges intézkedéseket igényel. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokat példa nélküli módon érinti a Covid19-világjárvány gazdasági, társadalmi és egészségügyi következményei miatt kialakult válság. A válság visszaveti a tagállamok növekedését, ez pedig tovább súlyosbítja a tagállamok egészségügyi rendszereiben és gazdaságuk más ágazataiban szükséges közberuházások hirtelen és jelentős növekedése miatt kialakult súlyos likviditási hiányt. A válság tovább súlyosbította a szegénység kockázatának kitett emberek helyzetét is, és ezáltal csökkentette a tagállamok társadalmi kohézióját. Emellett a belső határok lezárása a munkavállalók munkába való eljutásának és a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: a kkv-k) életképességének befolyásolása révén súlyos hatással volt a gazdasági együttműködésre is, különösen a határ menti térségekben. Ezáltal egy olyan kivételes helyzet állt elő, amely a reálgazdaságot gyorsan elérő egyedi, azonnali és különleges intézkedéseket igényel.

| (2) | A válság hatásainak kezelése céljából az (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosította az 1301/2013/EU (5) és az 1303/2013/EU (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletet annak érdekében, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a Kohéziós Alapból (a továbbiakban együttesen: az alapok), valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (ETHA) támogatott operatív programok végrehajtása során. Mivel azonban az uniós gazdaságokra és társadalmakra gyakorolt komoly negatív hatások súlyosbodtak, az (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) mindkét rendeletet ismét módosította. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok a példa nélküli válságra adandó szükséges válaszintézkedésekre összpontosíthassanak, az említett módosítások további kivételes rugalmasságot biztosítva bővítették az alapokból származó, fel nem használt támogatások igénybevételének lehetőségét, és egyszerűsítették a programok végrehajtásával és az ellenőrzésekkel kapcsolatos eljárási követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

A válság hatásainak kezelése céljából az (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) módosította az 1301/2013/EU (5) és az 1303/2013/EU (6) európai parlamenti és tanácsi rendeletet annak érdekében, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a Kohéziós Alapból (a továbbiakban együttesen: az alapok), valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (ETHA) támogatott operatív programok végrehajtása során. Mivel azonban az uniós gazdaságokra és társadalmakra gyakorolt komoly negatív hatások súlyosbodtak, az (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) mindkét rendeletet ismét módosította. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok a példa nélküli válságra adandó szükséges válaszintézkedésekre összpontosíthassanak, az említett módosítások további kivételes rugalmasságot biztosítva bővítették az alapokból származó, fel nem használt támogatások igénybevételének lehetőségét, és egyszerűsítették a programok végrehajtásával és az ellenőrzésekkel kapcsolatos eljárási követelményeket.

| (3) | Az Európai Tanács 2020. április 23-án jóváhagyta a „Fellendülést szolgáló ütemtervet” annak érdekében, hogy orvosolja a hatalmas gazdasági sokkot, és enyhítse egyrészt Covid19-járvány terjedésének megfékezését célzó rendkívüli tagállami korlátozásokból adódó, az Uniót érő társadalmi és gazdasági következményeket, másrészt a tagállamok rendelkezésére álló eltérő eszközökre visszavezethető, a belső piac működésére számottevő hatást gyakorló aszimmetrikus helyreállítás kockázatát. A fellendülést szolgáló ütemtervet erős beruházási komponens jellemzi, és az Európai Helyreállítási Alap létrehozására szólít fel. Ezen kívül az Európai Tanács 2020. július 21-i következtetéseiben ismételten rögzítettek szerint megbízza a Bizottságot, hogy mérje fel az igényeket annak érdekében, hogy a forrásokat az Unió leginkább érintett ágazataira és földrajzi területeire lehessen összpontosítani, egyúttal egyértelműsítve a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel való kapcsolatot. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 2020. április 23-án jóváhagyta a „Fellendülést szolgáló ütemtervet” annak érdekében, hogy orvosolja a hatalmas gazdasági sokkot, és enyhítse egyrészt Covid19-járvány terjedésének megfékezését célzó rendkívüli tagállami korlátozásokból adódó, az Uniót érő társadalmi és gazdasági következményeket, másrészt a tagállamok rendelkezésére álló eltérő eszközökre visszavezethető, a belső piac működésére számottevő hatást gyakorló aszimmetrikus helyreállítás kockázatát. A fellendülést szolgáló ütemtervet erős beruházási komponens jellemzi, és az Európai Helyreállítási Alap létrehozására szólít fel. Ezen kívül az Európai Tanács 2020. július 21-i következtetéseiben ismételten rögzítettek szerint megbízza a Bizottságot, hogy mérje fel az igényeket annak érdekében, hogy a forrásokat az Unió leginkább érintett ágazataira és földrajzi területeire lehessen összpontosítani, egyúttal egyértelműsítve a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel való kapcsolatot.

| (4) | Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (8) összhangban és az ahhoz elkülönített források keretein belül az európai strukturális és beruházási alapok keretében helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell végrehajtani a Covid19-válság példa nélküli hatásainak kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő források felhasználásakor biztosítani kell az (EU) 2020/2094 rendeletben előírt határidők betartását. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (8) összhangban és az ahhoz elkülönített források keretein belül az európai strukturális és beruházási alapok keretében helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell végrehajtani a Covid19-válság példa nélküli hatásainak kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő források felhasználásakor biztosítani kell az (EU) 2020/2094 rendeletben előírt határidők betartását.

| (5) | Ez a rendelet szabályokat és végrehajtási rendelkezéseket állapít meg a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató, a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatásként (REACT-EU) nyújtott kiegészítő források tekintetében. A REACT-EU keretében rendkívüli jelleggel további legfeljebb 47 500 000 000 EUR-t (2018. évi árakon) kell a strukturális alapokhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásként rendelkezésre bocsátani a 2021-es és a 2022-es évre, hogy azon tagállamok és régiók, amelyek a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításában leginkább érintettek, és amelyek előkészítik a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, támogatáshoz jussanak (a továbbiakban: a REACT-EU források), megcélozva azt, hogy a meglévő operatív programok révén a forrásokat mielőbb a reálgazdaságba forgassák. A REACT-EU források az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származnak. A REACT-EU források egy részét a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásra kell elkülöníteni. A Bizottságnak tagállamonként le kell bontania a REACT-EU forrásokat egy allokációs módszer alapján, amely a tagállamok viszonylagos jólétére vonatkozó legfrissebb objektív statisztikai adatokon, valamint a Covid19-válság gazdaságukra és társadalmaikra gyakorolt hatásának mértékén alapul. A 2021. évi REACT-EU forrásokra vonatkozó allokációs módszer alkalmazását megelőzően, valamint annak érdekében, hogy egyes tagállamokban a Covid19-válságot követően támogassák a legfontosabb ágazatokat, Luxemburg számára 100 000 000 EUR, Málta számára pedig 50 000 000 EUR összeget el kell különíteni. Tekintettel a legkülső régiók gazdaságainak és társadalmainak sebezhetőségére, az allokációs módszernek e régiók számára célzott kiegészítő összeget kell elkülönítenie. A Covid19-válság folyamatosan változó hatásaira való tekintettel a bontást 2021-ben ugyanezen allokációs módszer alapján, a 2021. október 19-ig rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok felhasználásával felül kell vizsgálni, a REACT-EU források 2022. évi részletének felosztása céljából. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet szabályokat és végrehajtási rendelkezéseket állapít meg a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató, a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatásként (REACT-EU) nyújtott kiegészítő források tekintetében. A REACT-EU keretében rendkívüli jelleggel további legfeljebb 47 500 000 000 EUR-t (2018. évi árakon) kell a strukturális alapokhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásként rendelkezésre bocsátani a 2021-es és a 2022-es évre, hogy azon tagállamok és régiók, amelyek a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításában leginkább érintettek, és amelyek előkészítik a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, támogatáshoz jussanak (a továbbiakban: a REACT-EU források), megcélozva azt, hogy a meglévő operatív programok révén a forrásokat mielőbb a reálgazdaságba forgassák. A REACT-EU források az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származnak. A REACT-EU források egy részét a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásra kell elkülöníteni. A Bizottságnak tagállamonként le kell bontania a REACT-EU forrásokat egy allokációs módszer alapján, amely a tagállamok viszonylagos jólétére vonatkozó legfrissebb objektív statisztikai adatokon, valamint a Covid19-válság gazdaságukra és társadalmaikra gyakorolt hatásának mértékén alapul. A 2021. évi REACT-EU forrásokra vonatkozó allokációs módszer alkalmazását megelőzően, valamint annak érdekében, hogy egyes tagállamokban a Covid19-válságot követően támogassák a legfontosabb ágazatokat, Luxemburg számára 100 000 000 EUR, Málta számára pedig 50 000 000 EUR összeget el kell különíteni. Tekintettel a legkülső régiók gazdaságainak és társadalmainak sebezhetőségére, az allokációs módszernek e régiók számára célzott kiegészítő összeget kell elkülönítenie. A Covid19-válság folyamatosan változó hatásaira való tekintettel a bontást 2021-ben ugyanezen allokációs módszer alapján, a 2021. október 19-ig rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok felhasználásával felül kell vizsgálni, a REACT-EU források 2022. évi részletének felosztása céljából.

| (6) | Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára – összhangban az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai végrehajtását érintő kötelezettségvállalásaival –, az alapok hozzá fognak járulni az éghajlatvédelmi intézkedések általános érvényesítéséhez, valamint ahhoz, hogy az uniós költségvetés egészében a kiadások 30%-a hozzájáruljon az éghajlat-politikai célok eléréséhez. A REACT-EU várhatóan a teljes pénzügyi keretösszeg 25%-ával fog hozzájárulni éghajlat-politikai célkitűzésekhez. A REACT-EU mint válságelhárító eszköz jellegével és az e rendelet által biztosított rugalmassággal összhangban – beleértve a tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények hiányát és azt a lehetőséget, hogy a tagállamok a REACT-EU-forrásokat szükségleteiknek megfelelően az ERFA- vagy ESZA-műveletek támogatásához irányítsák – az e célkitűzés eléréséhez való tagállami hozzájárulások szintje a nemzeti prioritásoktól függően eltérő lehet. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára – összhangban az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai végrehajtását érintő kötelezettségvállalásaival –, az alapok hozzá fognak járulni az éghajlatvédelmi intézkedések általános érvényesítéséhez, valamint ahhoz, hogy az uniós költségvetés egészében a kiadások 30%-a hozzájáruljon az éghajlat-politikai célok eléréséhez. A REACT-EU várhatóan a teljes pénzügyi keretösszeg 25%-ával fog hozzájárulni éghajlat-politikai célkitűzésekhez. A REACT-EU mint válságelhárító eszköz jellegével és az e rendelet által biztosított rugalmassággal összhangban – beleértve a tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények hiányát és azt a lehetőséget, hogy a tagállamok a REACT-EU-forrásokat szükségleteiknek megfelelően az ERFA- vagy ESZA-műveletek támogatásához irányítsák – az e célkitűzés eléréséhez való tagállami hozzájárulások szintje a nemzeti prioritásoktól függően eltérő lehet.

| (7) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. Az említett szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak. |
| --- | --- |

(7)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. Az említett szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb rugalmasság mellett alakíthassák ki a Covid19-világjárvány okozta válság és annak társadalmi következményei elhárítására szolgáló intézkedéseiket, és készíthessék elő a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, a Bizottságnak tagállamonként kell megállapítania az allokációkat. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a REACT-EU forrásokat a leginkább rászorulók támogatására és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre is fel lehessen használni. Ezen túlmenően meg kell határozni a tagállamok kezdeményezése nyomán nyújtandó technikai segítségnyújtásra elkülönített allokációk felső határát is, és a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára ahhoz, hogy ezeket az összegeket az ERFA és az ESZA támogatásában részesülő operatív programokon belül elosszák. Az ESZA működési erejét fenn kell tartani a foglalkoztatás, különösen – a megerősített ifjúsági garanciával összhangban – a fiatalok foglalkoztatása, a készségek és oktatás, a társadalmi befogadás és az egészségügy szakpolitika területeire szánt REACT-EU források elosztása során, különösen a hátrányos helyzetű csoportok és a gyermekek elérésére összpontosítva. A REACT-EU források várható gyors elköltésére való tekintettel az ezen forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat csak az operatív programok lezárásakor kell visszavonni. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb rugalmasság mellett alakíthassák ki a Covid19-világjárvány okozta válság és annak társadalmi következményei elhárítására szolgáló intézkedéseiket, és készíthessék elő a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, a Bizottságnak tagállamonként kell megállapítania az allokációkat. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a REACT-EU forrásokat a leginkább rászorulók támogatására és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre is fel lehessen használni. Ezen túlmenően meg kell határozni a tagállamok kezdeményezése nyomán nyújtandó technikai segítségnyújtásra elkülönített allokációk felső határát is, és a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára ahhoz, hogy ezeket az összegeket az ERFA és az ESZA támogatásában részesülő operatív programokon belül elosszák. Az ESZA működési erejét fenn kell tartani a foglalkoztatás, különösen – a megerősített ifjúsági garanciával összhangban – a fiatalok foglalkoztatása, a készségek és oktatás, a társadalmi befogadás és az egészségügy szakpolitika területeire szánt REACT-EU források elosztása során, különösen a hátrányos helyzetű csoportok és a gyermekek elérésére összpontosítva. A REACT-EU források várható gyors elköltésére való tekintettel az ezen forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat csak az operatív programok lezárásakor kell visszavonni.

| (9) | Mivel a Covid19-világjárvány eltérő módon érintette a tagállamok régióit és településeit, a hatóságok, a gazdasági és szociális partnerek, valamint a civil társadalom regionális és helyi szereplőinek a partnerség elvével összhangban történő bevonása fontos a válság REACT-EU által támogatott elhárításának előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a Covid19-világjárvány eltérő módon érintette a tagállamok régióit és településeit, a hatóságok, a gazdasági és szociális partnerek, valamint a civil társadalom regionális és helyi szereplőinek a partnerség elvével összhangban történő bevonása fontos a válság REACT-EU által támogatott elhárításának előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez.

| (10) | A beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés vonatkozásában be kell vezetni a REACT-EU források ERFA és ESZA közötti pénzügyi átcsoportosításának lehetőségét, az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkével összhangban. Az ilyen átcsoportosítások nem érinthetik sem az európai területi együttműködési célkitűzés keretében rendelkezésre álló forrásokat sem az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez elkülönített egyedi allokációt. |
| --- | --- |

(10)

A beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés vonatkozásában be kell vezetni a REACT-EU források ERFA és ESZA közötti pénzügyi átcsoportosításának lehetőségét, az 1303/2013/EU rendelet 25a. cikkével összhangban. Az ilyen átcsoportosítások nem érinthetik sem az európai területi együttműködési célkitűzés keretében rendelkezésre álló forrásokat sem az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez elkülönített egyedi allokációt.

| (11) | Az ERFA-nak az (EU) 2020/460 és az (EU) 2020/558 rendelettel kiterjesztett támogatási körén belül már rendelkezésre álló fellépések kiegészítése érdekében a tagállamok számára továbbra is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a REACT-EU forrásokat elsősorban az egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük a határokon átnyúló egészségügyi szolgáltatásokhoz, valamint az intézményi, közösségi és családi alapú gondozáshoz kapcsolódó termékekbe és szolgáltatásokba való beruházásokra, a kkv-knak működőtőke- vagy beruházási támogatás formájában nyújtandó támogatásokra – beleértve a tanácsadást, különösen a Covid19-világjárvány által leginkább érintett és gyors újjáélesztést igénylő ágazatokban, például a turizmusban és a kultúra területén –, a digitális és zöld gazdaságra való átálláshoz hozzájáruló beruházásokra, a polgároknak megkülönböztetésmentes alapvető szolgáltatásokat biztosító infrastruktúrákba történő beruházásokra, és a Covid19-válság által leginkább érintett ágazatoktól legjobban függő régiókban bevezetendő gazdaságtámogató intézkedésekre fordítsák. Ezen túlmenően elő kell mozdítani az egészségügy területén is a szorosabb együttműködést, koordinációt és rezilienciát. Emellett támogatni kell a technikai segítségnyújtást. Helyénvaló, hogy e REACT-EU források kizárólag a „Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű új tematikus célkitűzésre összpontosuljanak, amelynek egyetlen beruházási prioritást kell képeznie, lehetővé téve ezen források egyszerűsített programozását és végrehajtását. |
| --- | --- |

(11)

Az ERFA-nak az (EU) 2020/460 és az (EU) 2020/558 rendelettel kiterjesztett támogatási körén belül már rendelkezésre álló fellépések kiegészítése érdekében a tagállamok számára továbbra is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a REACT-EU forrásokat elsősorban az egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük a határokon átnyúló egészségügyi szolgáltatásokhoz, valamint az intézményi, közösségi és családi alapú gondozáshoz kapcsolódó termékekbe és szolgáltatásokba való beruházásokra, a kkv-knak működőtőke- vagy beruházási támogatás formájában nyújtandó támogatásokra – beleértve a tanácsadást, különösen a Covid19-világjárvány által leginkább érintett és gyors újjáélesztést igénylő ágazatokban, például a turizmusban és a kultúra területén –, a digitális és zöld gazdaságra való átálláshoz hozzájáruló beruházásokra, a polgároknak megkülönböztetésmentes alapvető szolgáltatásokat biztosító infrastruktúrákba történő beruházásokra, és a Covid19-válság által leginkább érintett ágazatoktól legjobban függő régiókban bevezetendő gazdaságtámogató intézkedésekre fordítsák. Ezen túlmenően elő kell mozdítani az egészségügy területén is a szorosabb együttműködést, koordinációt és rezilienciát. Emellett támogatni kell a technikai segítségnyújtást. Helyénvaló, hogy e REACT-EU források kizárólag a „Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű új tematikus célkitűzésre összpontosuljanak, amelynek egyetlen beruházási prioritást kell képeznie, lehetővé téve ezen források egyszerűsített programozását és végrehajtását.

| (12) | Az ESZA tekintetében a tagállamoknak a REACT-EU forrásokat elsősorban a munkaerőpiachoz és a szociális rendszerekhez való hozzáférés támogatására kell felhasználniuk, biztosítva a munkahelyek megtartását, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatás és az önfoglalkoztatóknak, a vállalkozóknak, a szabadúszóknak, a művészeknek és a kreatív munkavállalóknak nyújtott támogatás révén. A csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a hasonló intézkedések – különösen az önfoglalkoztatók esetében – célja, hogy megvédjék a munkavállalókat és az önfoglalkoztatókat a munkanélküliség kockázatától, ugyanakkor megőrizzék a munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeinek és bérének azonos szintjét. Az ilyen programokhoz elkülönített REACT-EU források kizárólag a munkavállalók támogatására használhatók fel. A Covid19-világjárvány által okozott jelenlegi kivételes körülmények között lehetővé kell tenni a munkavállalók és az önfoglalkoztatók csökkentett munkaidős foglalkoztatásának támogatását, mely abban az esetben is nyújtható, ha az nem párosul aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel, kivéve ha a nemzeti jog előír ilyen intézkedéseket. Ezt a szabályt egységes módon kell alkalmazni a Covid19-válságot követően az (EU) 2020/460 és az (EU) 2020/558 rendelettel módosított 1303/2013/EU rendeletnek megfelelően támogatott csökkentett munkaidős foglalkoztatásra is, amely továbbra is „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű célzott beruházási prioritás keretében részesül támogatásban. Az ilyen csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz nyújtott uniós támogatást időben korlátozni kell. |
| --- | --- |

(12)

Az ESZA tekintetében a tagállamoknak a REACT-EU forrásokat elsősorban a munkaerőpiachoz és a szociális rendszerekhez való hozzáférés támogatására kell felhasználniuk, biztosítva a munkahelyek megtartását, többek között a csökkentett munkaidős foglalkoztatás és az önfoglalkoztatóknak, a vállalkozóknak, a szabadúszóknak, a művészeknek és a kreatív munkavállalóknak nyújtott támogatás révén. A csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a hasonló intézkedések – különösen az önfoglalkoztatók esetében – célja, hogy megvédjék a munkavállalókat és az önfoglalkoztatókat a munkanélküliség kockázatától, ugyanakkor megőrizzék a munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeinek és bérének azonos szintjét. Az ilyen programokhoz elkülönített REACT-EU források kizárólag a munkavállalók támogatására használhatók fel. A Covid19-világjárvány által okozott jelenlegi kivételes körülmények között lehetővé kell tenni a munkavállalók és az önfoglalkoztatók csökkentett munkaidős foglalkoztatásának támogatását, mely abban az esetben is nyújtható, ha az nem párosul aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel, kivéve ha a nemzeti jog előír ilyen intézkedéseket. Ezt a szabályt egységes módon kell alkalmazni a Covid19-válságot követően az (EU) 2020/460 és az (EU) 2020/558 rendelettel módosított 1303/2013/EU rendeletnek megfelelően támogatott csökkentett munkaidős foglalkoztatásra is, amely továbbra is „A Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű célzott beruházási prioritás keretében részesül támogatásban. Az ilyen csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz nyújtott uniós támogatást időben korlátozni kell.

| (13) | Támogatni kell továbbá a munkahelyteremtést és a minőségi foglalkoztatást – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők esetében –, valamint a társadalmi befogadást és a szegénység felszámolását célzó intézkedéseket. Az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket a megerősített ifjúsági garanciával összhangban ki kell terjeszteni. Rendelkezni kell az oktatásba, a képzésbe és a készségfejlesztésbe történő beruházásokról, beleértve az átképzést és a készségfejlesztést, különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében. Elő kell mozdítani az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést, többek között a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élő személyek, az etnikai kisebbségek és a hajléktalanok számára. |
| --- | --- |

(13)

Támogatni kell továbbá a munkahelyteremtést és a minőségi foglalkoztatást – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők esetében –, valamint a társadalmi befogadást és a szegénység felszámolását célzó intézkedéseket. Az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket a megerősített ifjúsági garanciával összhangban ki kell terjeszteni. Rendelkezni kell az oktatásba, a képzésbe és a készségfejlesztésbe történő beruházásokról, beleértve az átképzést és a készségfejlesztést, különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében. Elő kell mozdítani az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést, többek között a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élő személyek, az etnikai kisebbségek és a hajléktalanok számára.

| (14) | Ezen túlmenően a tagállamoknak továbbra is különös figyelmet kell fordítaniuk a vidéki, határ menti, kevésbé fejlett, szigetjellegű, hegyvidéki, gyéren lakott és legkülső régiókra, valamint az ipari átalakulás és az elnéptelenedés által érintett területekre, és a REACT-EU forrásokat adott esetben az említett személyek támogatására kell felhasználniuk. |
| --- | --- |

(14)

Ezen túlmenően a tagállamoknak továbbra is különös figyelmet kell fordítaniuk a vidéki, határ menti, kevésbé fejlett, szigetjellegű, hegyvidéki, gyéren lakott és legkülső régiókra, valamint az ipari átalakulás és az elnéptelenedés által érintett területekre, és a REACT-EU forrásokat adott esetben az említett személyek támogatására kell felhasználniuk.

| (15) | Mivel a tagállamok közötti határok ideiglenes lezárása komoly kihívások elé állította a határokon átívelő közösségeket és vállalkozásokat, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy további forrásokat különítsenek el az európai területi együttműködési célkitűzés keretében már meglévő, határokon átnyúló programok számára is. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a tagállamok közötti határok ideiglenes lezárása komoly kihívások elé állította a határokon átívelő közösségeket és vállalkozásokat, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy további forrásokat különítsenek el az európai területi együttműködési célkitűzés keretében már meglévő, határokon átnyúló programok számára is.

| (16) | Annak érdekében, hogy a tagállamok elegendő pénzügyi eszközzel rendelkezzenek a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárítására szolgáló intézkedéseik gyors végrehajtásához, és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítéséhez, a REACT-EU forrásokból támogatott intézkedések gyors végrehajtása érdekében magasabb arányú kezdeti előfinanszírozást kell rendelkezésükre bocsátani. A kezdeti előfinanszírozás azt hivatott biztosítani, hogy a tagállamok szükség esetén előleget fizethessenek, és a kifizetési kérelmek beérkezését követően gyorsan visszatérítést nyújthassanak a kedvezményezetteknek. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a tagállamok elegendő pénzügyi eszközzel rendelkezzenek a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárítására szolgáló intézkedéseik gyors végrehajtásához, és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítéséhez, a REACT-EU forrásokból támogatott intézkedések gyors végrehajtása érdekében magasabb arányú kezdeti előfinanszírozást kell rendelkezésükre bocsátani. A kezdeti előfinanszírozás azt hivatott biztosítani, hogy a tagállamok szükség esetén előleget fizethessenek, és a kifizetési kérelmek beérkezését követően gyorsan visszatérítést nyújthassanak a kedvezményezetteknek.

| (17) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a REACT-EU forrásokat a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés alá tartozó új célzott operatív programokhoz vagy a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” és az „Európai területi együttműködés” célkitűzések alá tartozó, már meglévő programokon belüli új prioritási tengelyekhez különíthessék el. A gyors végrehajtás lehetővé tétele érdekében az új, célzott operatív programok esetében kizárólag az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott meglévő operatív programok keretében már kijelölt hatóságok nevezhetők meg. A tagállamoknak nem kell előzetes értékelést végezniük, és a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtandó operatív programhoz szükséges elemeket korlátozni kell. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a REACT-EU forrásokat a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés alá tartozó új célzott operatív programokhoz vagy a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” és az „Európai területi együttműködés” célkitűzések alá tartozó, már meglévő programokon belüli új prioritási tengelyekhez különíthessék el. A gyors végrehajtás lehetővé tétele érdekében az új, célzott operatív programok esetében kizárólag az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott meglévő operatív programok keretében már kijelölt hatóságok nevezhetők meg. A tagállamoknak nem kell előzetes értékelést végezniük, és a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtandó operatív programhoz szükséges elemeket korlátozni kell.

| (18) | A REACT-EU forrásokat a fenntartható fejlődés elvével és a „ne árts” elvvel összhangban kell felhasználni, figyelembe véve a Párizsi Megállapodást és az ENSZ fenntartható fejlődési céljait. Ezen túlmenően az operatív programok végrehajtása során figyelembe kell venni és elő kell mozdítani a férfiak és nők közötti egyenlőséget, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és a nemi dimenzió integrálását. |
| --- | --- |

(18)

A REACT-EU forrásokat a fenntartható fejlődés elvével és a „ne árts” elvvel összhangban kell felhasználni, figyelembe véve a Párizsi Megállapodást és az ENSZ fenntartható fejlődési céljait. Ezen túlmenően az operatív programok végrehajtása során figyelembe kell venni és elő kell mozdítani a férfiak és nők közötti egyenlőséget, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és a nemi dimenzió integrálását.

| (19) | A tagállami költségvetésekre a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése tekintetében nehezedő terhek enyhítése érdekében a műveleti kiadásokat 2020. február 1-től kell támogathatóvá tenni, és a tagállamoknak kivételes jelleggel lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a REACT-EU forrásokból támogatást nyújtó operatív programok külön prioritási tengelyeire akár 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérjék. |
| --- | --- |

(19)

A tagállami költségvetésekre a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése tekintetében nehezedő terhek enyhítése érdekében a műveleti kiadásokat 2020. február 1-től kell támogathatóvá tenni, és a tagállamoknak kivételes jelleggel lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a REACT-EU forrásokból támogatást nyújtó operatív programok külön prioritási tengelyeire akár 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazását kérjék.

| (20) | Bár fontos annak biztosítása, hogy a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében a támogathatóság záró időpontja továbbra is 2023. december 31. maradjon, egyértelművé kell tenni, hogy műveletek 2023 folyamán még mindig kiválaszthatók támogatásra. |
| --- | --- |

(20)

Bár fontos annak biztosítása, hogy a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében a támogathatóság záró időpontja továbbra is 2023. december 31. maradjon, egyértelművé kell tenni, hogy műveletek 2023 folyamán még mindig kiválaszthatók támogatásra.

| (21) | A REACT-EU forrásokból támogatott egyes műveletek folyamatos végrehajtásának biztosítása érdekében alkalmazni kell az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló rendelet szakaszolt megvalósításra vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(21)

A REACT-EU forrásokból támogatott egyes műveletek folyamatos végrehajtásának biztosítása érdekében alkalmazni kell az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló rendelet szakaszolt megvalósításra vonatkozó rendelkezéseit.

| (22) | A Covid19-járvány kitörésére adott válaszként az (EU) 2020/558 rendelettel az 1303/2013/EU rendeletbe bevezetett egyedi rugalmassági intézkedések alapján a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató fizikailag befejezett vagy teljes mértékben végrehajtott műveletekre fordított, a megfelelő új tematikus célkitűzés keretében támogatott kiadások szintén támogathatók, feltéve, hogy az érintett műveletek 2020. február 1-jétől kezdődtek meg. |
| --- | --- |

(22)

A Covid19-járvány kitörésére adott válaszként az (EU) 2020/558 rendelettel az 1303/2013/EU rendeletbe bevezetett egyedi rugalmassági intézkedések alapján a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató fizikailag befejezett vagy teljes mértékben végrehajtott műveletekre fordított, a megfelelő új tematikus célkitűzés keretében támogatott kiadások szintén támogathatók, feltéve, hogy az érintett műveletek 2020. február 1-jétől kezdődtek meg.

| (23) | Annak érdekében, hogy a REACT-EU forrásokat a jelenlegi programozási időszakon belül mielőbb felhasználhassák, indokolt a tagállamokat kivételes jelleggel mentesíteni az előzetes feltételrendszereknek, valamint a teljesítménytartalékra, a teljesítmény-keretrendszer alkalmazására és a tematikus koncentrációra – így a fenntartható városfejlesztésre fordítható ERFA-forrásokra megállapított küszöbértékekre – vonatkozó követelményeknek való megfelelés kötelezettsége alól, valamint a REACT-EU források esetében a kommunikációs stratégia kidolgozásának követelménye alól. Szükséges azonban, hogy a tagállamok 2024. december 31-ig legalább egy értékelés elkészítéséről gondoskodjanak, amelyben értékelik a REACT-EU források eredményességét, hatékonyságát, hatását és inkluzivitását, valamint azt, hogy az említett források miként járultak hozzá az új, célzott tematikus célkitűzés céljainak eléréséhez. Az uniós szinten is összehasonlítható információk elérhetőségének elősegítése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy adott esetben a Bizottság által rendelkezésre bocsátott Covid19 programspecifikus mutatókat is felhasználják. Ezenfelül gondoskodni kell arról is, hogy a tagállamok és az irányító hatóságok a tájékoztatással, kommunikációval és láthatósággal kapcsolatos feladataik ellátása során fokozott láthatóságot biztosítsanak az Unió által bevezetett rendkívüli intézkedéseknek és forrásoknak, és felhívják különösen a potenciális kedvezményezettek, a kedvezményezettek, a résztvevők, a pénzügyi eszközök végső kedvezményezettjei és a nyilvánosság figyelmét a REACT-EU források meglétére, mértékére és az azokból származó további támogatásra. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a REACT-EU forrásokat a jelenlegi programozási időszakon belül mielőbb felhasználhassák, indokolt a tagállamokat kivételes jelleggel mentesíteni az előzetes feltételrendszereknek, valamint a teljesítménytartalékra, a teljesítmény-keretrendszer alkalmazására és a tematikus koncentrációra – így a fenntartható városfejlesztésre fordítható ERFA-forrásokra megállapított küszöbértékekre – vonatkozó követelményeknek való megfelelés kötelezettsége alól, valamint a REACT-EU források esetében a kommunikációs stratégia kidolgozásának követelménye alól. Szükséges azonban, hogy a tagállamok 2024. december 31-ig legalább egy értékelés elkészítéséről gondoskodjanak, amelyben értékelik a REACT-EU források eredményességét, hatékonyságát, hatását és inkluzivitását, valamint azt, hogy az említett források miként járultak hozzá az új, célzott tematikus célkitűzés céljainak eléréséhez. Az uniós szinten is összehasonlítható információk elérhetőségének elősegítése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy adott esetben a Bizottság által rendelkezésre bocsátott Covid19 programspecifikus mutatókat is felhasználják. Ezenfelül gondoskodni kell arról is, hogy a tagállamok és az irányító hatóságok a tájékoztatással, kommunikációval és láthatósággal kapcsolatos feladataik ellátása során fokozott láthatóságot biztosítsanak az Unió által bevezetett rendkívüli intézkedéseknek és forrásoknak, és felhívják különösen a potenciális kedvezményezettek, a kedvezményezettek, a résztvevők, a pénzügyi eszközök végső kedvezményezettjei és a nyilvánosság figyelmét a REACT-EU források meglétére, mértékére és az azokból származó további támogatásra.

| (24) | Annak érdekében, hogy e REACT-EU forrásokat azokra a földrajzi területekre lehessen összpontosítani, ahol azokra a legnagyobb szükség van, rendkívüli intézkedésként – a strukturális alapok forrásainak elosztására vonatkozó általános szabályok sérelme nélkül – az ERFA-nak és az ESZA-nak elkülönített REACT-EU forrásokat nem kell régiókategóriák szerint lebontani. A tagállamoknak azonban figyelembe kell venniük a régiók különböző igényeit és eltérő fejlettségi szintjét annak érdekében, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió EUMSZ 174. cikkében meghatározott célkitűzéseivel összhangban a támogatások tekintetében egyensúlyt találjanak a Covid19-világjárvány hatása által leginkább érintett régiók és városok igényei és annak szükségessége között, hogy továbbra is a kevésbé fejlett régiókra összpontosítsanak. A tagállamoknak a partnerség elvével összhangban együtt kell működniük a helyi és regionális hatóságokkal, valamint a civil társadalmat és a szociális partnereket képviselő érintett szervezetekkel is. |
| --- | --- |

(24)

Annak érdekében, hogy e REACT-EU forrásokat azokra a földrajzi területekre lehessen összpontosítani, ahol azokra a legnagyobb szükség van, rendkívüli intézkedésként – a strukturális alapok forrásainak elosztására vonatkozó általános szabályok sérelme nélkül – az ERFA-nak és az ESZA-nak elkülönített REACT-EU forrásokat nem kell régiókategóriák szerint lebontani. A tagállamoknak azonban figyelembe kell venniük a régiók különböző igényeit és eltérő fejlettségi szintjét annak érdekében, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió EUMSZ 174. cikkében meghatározott célkitűzéseivel összhangban a támogatások tekintetében egyensúlyt találjanak a Covid19-világjárvány hatása által leginkább érintett régiók és városok igényei és annak szükségessége között, hogy továbbra is a kevésbé fejlett régiókra összpontosítsanak. A tagállamoknak a partnerség elvével összhangban együtt kell működniük a helyi és regionális hatóságokkal, valamint a civil társadalmat és a szociális partnereket képviselő érintett szervezetekkel is.

| (25) | Az e rendeletben meghatározott eltérések kivételével a REACT-EU keretében felhasznált kiadásokra ugyanazok a kötelezettségek és biztosítékok vonatkoznak, mint valamennyi egyéb kohéziós finanszírozásra. Ez magában foglalja az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést, valamint a meglévő tagállami és uniós szintű csalásellenes ügynökségek, például az Európai Csalás Elleni Hivatal és adott esetben az Európai Ügyészség támogatásával végrehajtott hatékony csalásellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(25)

Az e rendeletben meghatározott eltérések kivételével a REACT-EU keretében felhasznált kiadásokra ugyanazok a kötelezettségek és biztosítékok vonatkoznak, mint valamennyi egyéb kohéziós finanszírozásra. Ez magában foglalja az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést, valamint a meglévő tagállami és uniós szintű csalásellenes ügynökségek, például az Európai Csalás Elleni Hivatal és adott esetben az Európai Ügyészség támogatásával végrehajtott hatékony csalásellenes intézkedéseket.

| (26) | Az uniós költségvetés védelmét szolgáló intézkedések elfogadásakor alapvető fontosságú a végső kedvezményezettek és a kedvezményezettek jogos érdekeinek megfelelő védelme. |
| --- | --- |

(26)

Az uniós költségvetés védelmét szolgáló intézkedések elfogadásakor alapvető fontosságú a végső kedvezményezettek és a kedvezményezettek jogos érdekeinek megfelelő védelme.

| (27) | Az e rendelettel bevezetett módosítások révén engedélyezett átcsoportosítások megkönnyítése érdekében a költségvetési rendelet 30. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott, az előirányzatok ugyanazon célkitűzés érdekében történő felhasználására vonatkozó feltétel az említett átcsoportosítások tekintetében nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(27)

Az e rendelettel bevezetett módosítások révén engedélyezett átcsoportosítások megkönnyítése érdekében a költségvetési rendelet 30. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott, az előirányzatok ugyanazon célkitűzés érdekében történő felhasználására vonatkozó feltétel az említett átcsoportosítások tekintetében nem alkalmazandó.

| (28) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy rugalmassági intézkedéseknek az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás területén történő bevezetésével reagáljanak a Covid19-válság hatásaira, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(28)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy rugalmassági intézkedéseknek az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás területén történő bevezetésével reagáljanak a Covid19-válság hatásaira, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (29) | Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (30) | Az 1303/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(30)

Az 1303/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (31) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (10) 135. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) és a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (12) azon módosításai, amelyeket az említett megállapodás hatálybalépésének napján vagy azt követően fogadnak el, nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, amennyiben ezek a módosítások kihatnak az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségeire. Az e rendelet alapján 2021 és 2022 tekintetében nyújtott támogatásokhoz az Unió saját forrásainak megemelt felső határa biztosít finanszírozást, ami hatással lenne az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségére. Ezért ez a rendelet nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban, |
| --- | --- |

(31)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (10) 135. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) és a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (12) azon módosításai, amelyeket az említett megállapodás hatálybalépésének napján vagy azt követően fogadnak el, nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, amennyiben ezek a módosítások kihatnak az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségeire. Az e rendelet alapján 2021 és 2022 tekintetében nyújtott támogatásokhoz az Unió saját forrásainak megemelt felső határa biztosít finanszírozást, ami hatással lenne az Egyesült Királyság pénzügyi kötelezettségére. Ezért ez a rendelet nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, illetve az Egyesült Királyságban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1303/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „92a. cikk
  REACT-EU források
  Az (EU) 2020/2094 (*1)tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedések végrehajtása a strukturális alapok keretében, 2018. évi árakon legfeljebb 47 500 000 000 EUR összegben az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említetteknek megfelelően történik, az említett rendelet 3. cikke (3), (4), (7) és (9) bekezdésére is figyelemmel.
  Ezek a 2021-re és 2022-re szóló, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó kiegészítő források a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogatják (a továbbiakban: a REACT-EU források).
  Az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint a REACT-EU források a költségvetési rendelet 21. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában külső címzett bevételnek minősülnek.


  92b. cikk
  A REACT-EU forrásokra vonatkozó végrehajtási rendelkezések

  (1)   A REACT-EU forrásokat a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében kell rendelkezésre bocsátani.
  A tagállamok a 94. cikktől eltérve a REACT-EU forrásaik egy részét közösen elkülönítik az európai területi együttműködési célkitűzés keretében olyan határokon átnyúló együttműködési programok számára, amelyben részt vesznek, ha megállapodnak abban, hogy az ilyen allokációk megfelelnek nemzeti prioritásaiknak.
  A REACT-EU forrásokat az e cikk (6) bekezdése szerinti technikai segítségnyújtás végrehajtására és az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzést végrehajtó műveletekre kell fordítani.


  (2)   A REACT-EU forrásokat a 91. cikkben meghatározott globális forrásokon felül a 2021. és 2022. évre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében a következők szerint kell rendelkezésre bocsátani:






  — | 2021: 37 500 000 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„92a. cikk

REACT-EU források

Az (EU) 2020/2094 (*1)tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedések végrehajtása a strukturális alapok keretében, 2018. évi árakon legfeljebb 47 500 000 000 EUR összegben az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említetteknek megfelelően történik, az említett rendelet 3. cikke (3), (4), (7) és (9) bekezdésére is figyelemmel.

Ezek a 2021-re és 2022-re szóló, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó kiegészítő források a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogatják (a továbbiakban: a REACT-EU források).

Az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint a REACT-EU források a költségvetési rendelet 21. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában külső címzett bevételnek minősülnek.

92b. cikk

A REACT-EU forrásokra vonatkozó végrehajtási rendelkezések

(1)   A REACT-EU forrásokat a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében kell rendelkezésre bocsátani.

A tagállamok a 94. cikktől eltérve a REACT-EU forrásaik egy részét közösen elkülönítik az európai területi együttműködési célkitűzés keretében olyan határokon átnyúló együttműködési programok számára, amelyben részt vesznek, ha megállapodnak abban, hogy az ilyen allokációk megfelelnek nemzeti prioritásaiknak.

A REACT-EU forrásokat az e cikk (6) bekezdése szerinti technikai segítségnyújtás végrehajtására és az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzést végrehajtó műveletekre kell fordítani.

(2)   A REACT-EU forrásokat a 91. cikkben meghatározott globális forrásokon felül a 2021. és 2022. évre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében a következők szerint kell rendelkezésre bocsátani:

—

2021: 37 500 000 000 EUR,

| — | 2022: 10 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2022: 10 000 000 000 EUR.

A REACT-EU forrásokból 2018-as árakon 18 000 000 EUR összegig igazgatási kiadások is támogathatók.

A REACT-EU forrásokból támogatandó műveletek 2023 végéig választhatók ki támogatásra. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló rendeletben foglalt, a szakaszolt megvalósításra vonatkozó rendelkezések alkalmazandók a REACT-EU források által támogatott műveletekre.

(3)   A REACT-EU források 0,35%-át a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásra kell elkülöníteni, különös hangsúlyt fektetve a Covid19-világjárvány által jobban sújtott tagállamokra, valamint az alacsonyabb felhasználási és végrehajtási aránnyal rendelkező tagállamokra.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozatot fogad el, amelyben a strukturális alapok 2021-es előirányzataiként, a VIIa. mellékletben foglalt feltételekkel és módszertannal összhangban meghatározza a REACT-EU források tagállamonkénti bontását. Az említett határozatot 2021-ben felül kell vizsgálni, hogy a 2021. október 19-ig rendelkezésre álló adatok alapján meg lehessen állapítani a REACT-EU források 2022. évi bontását.

(5)   A 76. cikk első bekezdésétől eltérve a REACT-EU források költségvetési kötelezettségvállalásait mindegyik alap és az összes érintett operatív program esetében 2021-re és 2022-re kell megtenni.

A 76. cikk második bekezdésében említett jogi kötelezettségvállalás 2021-re és 2022-re vonatkozóan az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében említett időpontban vagy azt követően lép hatályba.

A 76. cikk harmadik és negyedik bekezdése a REACT-EU forrásokra nem alkalmazandó.

A költségvetési rendelet 14. cikkének (3) bekezdésétől eltérve az e rendelet II. része IX. címének IV. fejezetében és a 136. cikkében foglalt kötelezettségvállalás-visszavonási szabályokat kell alkalmazni a REACT-EU forrásokon alapuló költségvetési kötelezettségvállalásokra. A költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve a REACT-EU források nem használhatók fel egy következő programra vagy intézkedésre.

Az e rendelet 86. cikkének (2) bekezdésétől és 136. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a REACT-EU forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat a programok zárása esetén követendő szabályokkal összhangban kell visszavonni.

Az ERFA és az ESZA keretében programozásra rendelkezésre álló REACT-EU forrásokat minden tagállam a partnerség elvével összhangban a helyi és regionális hatóságok, valamint a civil társadalmat és a szociális partnereket képviselő érintett szervezetek bevonásával operatív vagy határokon átnyúló együttműködésre irányuló programokhoz különíti el.

A Covid19-világjárvány okozta válság által rendkívül erősen sújtott személyek helyzetének kezelése érdekében a 92. cikk (7) bekezdésétől eltérve a REACT-EU források egy része felhasználható – ha az érintett tagállam ezt megfelelőnek tekinti – a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (a továbbiakban: a FEAD) keretében nyújtott támogatás növelésére. A REACT-EU források egy része emellett felhasználható az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogatásának növelésére is. A növelés mindkét esetben az ERFA-nak és az ESZA-nak történő allokáció előtt vagy azzal egyidejűleg javasolható.

Eredeti allokációjukat követően a REACT-EU források – az operatív program módosítása céljából a 30. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott tagállami kérelemre – átcsoportosíthatók az ERFA és az ESZA között, tekintet nélkül a 92. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett százalékarányokra, fenntartva az ESZA uniós szintű általános operatív erejét. Ezen albekezdés nem alkalmazandó az európai területi együttműködési célkitűzés keretében a határokon átnyúló együttműködési programokra elkülönített ERFA-forrásokra.

A 30. cikk (5) bekezdése nem alkalmazandó a REACT-EU forrásokra. Az említett források nem számítandók bele az említett bekezdésben meghatározott felső határok kiszámításának alapjába.

A költségvetési rendelet 30. cikke (1) bekezdésének f) pontja alkalmazásában az előirányzatok ugyanazon célkitűzés érdekében történő felhasználására vonatkozó feltétel az ilyen átcsoportosítások esetében nem alkalmazandó. Ilyen átcsoportosítások csak a folyó évre vagy a pénzügyi tervben szereplő következő évekre alkalmazhatók.

Az e rendelet 92. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelmények nem alkalmazandók az eredeti allokációra és a REACT-EU források későbbi átcsoportosításaira.

A REACT-EU forrásokat annak az alapnak a szabályaival összhangban kell felhasználni, amelyhez azokat elkülönítették vagy átcsoportosították.

(6)   Az ERFA és az ESZA részére elkülönített REACT-EU források teljes összegének legfeljebb 4%-a a tagállamok kezdeményezésére elkülöníthető technikai segítségnyújtásra az ERFA-ból vagy az ESZA-ból támogatott bármely meglévő operatív program, vagy a (10) bekezdésben említett új operatív program vagy programok keretében.

Technikai segítségnyújtásra az európai területi együttműködési célkitűzés keretében a határokon átnyúló együttműködési programra az (1) bekezdés második albekezdése szerint elkülönített kiegészítő ERFA-források legfeljebb 6%-a fordítható.

(7)   A 81. cikk (1) bekezdésétől és a 134. cikk (1) bekezdésétől eltérve az operatív program elfogadásáról, illetve az operatív program módosításának jóváhagyásáról szóló bizottsági határozat meghozatalát követően kifizetendő kezdeti előfinanszírozás a REACT-EU források esetében a 2021-re a programokhoz elkülönített REACT-EU források 11%-ának felel meg.

A 134. cikk (2) bekezdésének a 2021., 2022. és 2023. évi éves előfinanszírozásra történő alkalmazása céljából, az operatív programhoz az alapokból a teljes programozási időszakra nyújtott támogatás összege a REACT-EU forrásokat is magában foglalja.

Az első albekezdésben említett kiegészítő kezdeti előfinanszírozásként kifizetett összeg legkésőbb az operatív program lezárásakor teljes egészében kivezetésre kerül a Bizottság számláiból.

(8)   A technikai segítségnyújtásra elkülönítetteken kívüli REACT-EU forrásokat a (9) bekezdés első albekezdésében említett tematikus célkitűzés keretén belül kell felhasználni, a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárítását előmozdító és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást előkészítő műveletek támogatására.

A REACT-EU forrásokat a tagállamok a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében folyó meglévő operatív programon vagy programokon, vagy az európai területi együttműködés célkitűzés keretében folyó, határokon átnyúló együttműködésre irányuló programon vagy programokon belül egy vagy több különálló prioritási tengelyhez, vagy az e cikk (10) bekezdésében említett, a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében folytatandó új operatív programhoz vagy programokhoz különíthetik el. A 26. cikk (1) bekezdésétől eltérve a program a 2022. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik, e cikk (4) bekezdésére is figyelemmel.

Az ERFA esetében a REACT-EU forrásokat elsősorban az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó termékekbe és szolgáltatásokba, illetve a szociális infrastruktúrába történő beruházások támogatására, a magas munkahelyteremtő potenciállal rendelkező ágazatokba történő kkv-beruházásokhoz működőtőke- vagy beruházási támogatás formájában nyújtandó támogatásra, a digitális és zöld gazdaságra való átálláshoz hozzájáruló beruházások támogatására, a polgároknak alapvető szolgáltatásokat biztosító infrastruktúrákba történő beruházások támogatására, valamint a Covid19-válság által leginkább érintett ágazatoktól legjobban függő régiókban bevezetendő gazdaságtámogató intézkedések támogatására kell fordítani.

Az ESZA esetében a REACT-EU forrásokat elsősorban a munkaerőpiachoz való hozzáférés támogatására kell felhasználni, fenntartva a munkavállalók és az önfoglalkoztatók álláshelyeit, ideértve a csökkentett munkaidős foglalkoztatást még akkor is, ha az nem párosul aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel, kivéve ha a nemzeti jog előír ilyen intézkedéseket. A REACT-EU források támogatják a munkahelyteremtést és a minőségi foglalkoztatást, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők esetében, és a megerősített ifjúsági garanciaeszközzel összhangban kiterjesztik a fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedéseket. Az oktatásba, a képzésbe és a készségfejlesztésbe történő beruházásokat a zöld és digitális kettős átállásra törekedve kell irányítani.

A REACT-EU források olyan szociális rendszereket is támogatnak, amelyek hozzájárulnak a társadalmi befogadásra, a megkülönböztetésmentességre és a szegénység felszámolására irányuló intézkedésekhez, különös figyelmet fordítva a gyermekszegénységre, és javítják az általános érdekű, többek között a gyermekekre, az idősekre, a fogyatékossággal élő személyekre, az etnikai kisebbségek tagjaira és a hajléktalanokra is kiterjedő szociális szolgáltatások egyenlő elérhetőségét.

(9)   Az e cikk (6) bekezdésében említett technikai segítségnyújtásra, valamint az e cikk (5) bekezdésének hetedik albekezdésében említett, a FEAD-ra vagy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre fordított REACT-EU források kivételével a REACT-EU forrásokat – a 9. cikkben foglalt tematikus célkitűzéseket kiegészítve – olyan műveletek támogatására kell felhasználni, amelyek a „Covid19-világjárvány és társadalmi következményei elhárításának előmozdítása és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítése” elnevezésű új tematikus célkitűzés megvalósítását szolgálják.

Az e bekezdés első albekezdésében említett tematikus célkitűzés kizárólag a REACT-EU források programozására áll rendelkezésre. Az e rendelet 96. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjától, valamint az (EU) 1299/2013 rendelet 8. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az nem kombinálható más beruházási prioritásokkal.

Az e bekezdés első albekezdésében említett tematikus célkitűzés képezi az ERFA-ból és az ESZA-ból származó REACT-EU források programozásának és végrehajtásának az egyetlen beruházási prioritását is.

Ha egy meglévő operatív programon belül egy vagy több, az e bekezdés első albekezdésében említett tematikus célkitűzésnek megfelelő külön prioritási tengelyt hoznak létre, az e rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának v. és vii. alpontjában, valamint az (EU) 1299/2013 rendelet 8. cikke (2) bekezdése b) pontjának v. és vi. alpontjában felsorolt elemeket nem szükséges belefoglalni a felülvizsgált operatív programban szereplő prioritási tengely ismertetésébe.

Az e rendelet 96. cikke (2) bekezdésének d) pontjában, valamint az (EU) 1299/2013 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott felülvizsgált pénzügyi terv megállapítja a REACT-EU források 2021. és adott esetben 2022. évi elosztását, de nem határozza meg a teljesítménytartalékra vonatkozó összegeket, és nem tartalmaz régiókategóriánkénti bontást.

E rendelet 30. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a tagállamoknak megfelelően indokolniuk kell a programok módosítására irányuló kérelmüket, és abban ismertetniük kell, hogy a program módosításai várhatóan milyen hatást gyakorolnak a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére. E kérelmekhez csatolni kell a felülvizsgált programot.

(10)   A 26. cikk (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett új tematikus célkitűzés keretében a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés szerinti új, célzott operatív programokat dolgozhatnak ki. Az 55. cikkben meghatározott előzetes értékelés nem szükséges.

Ilyen új operatív program létrehozásakor a 96. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az indoklásnak ismertetnie kell, hogy az operatív program várhatóan milyen hatást gyakorol a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére.

Ilyen új operatív program létrehozásakor a tagállamok a 96. cikk (5) bekezdése a) pontjának alkalmazásában kizárólag az ERFA-ból, az ESZA-ból és a Kohéziós Alapból támogatott, folyamatban lévő operatív programok keretében már kijelölt hatóságokat nevezhetik meg.

A 96. cikk (2) bekezdése első albekezdése b) pontjának v. és vii. alpontjában, (4) bekezdésében, (6) bekezdése b) és c) pontjában, valamint (7) bekezdésében meghatározott elemek nem szükségesek az ilyen új operatív programok esetében. A 96. cikk (3) bekezdésében meghatározott elemekre csak akkor van szükség, ha az annak megfelelő támogatást nyújtják.

A 29. cikk (3) és (4) bekezdésétől, valamint a 30. cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság mindent megtesz annak érdekében, hogy a célzott új operatív programokat vagy a meglévő programok módosításait azok tagállam általi benyújtását követően 15 munkanapon belül jóváhagyja.

(11)   A 65. cikk (2) és (9) bekezdésétől eltérve, az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzés keretében támogatott műveletek kiadásai 2020. február 1-jétől támogathatók.

(12)   A 120. cikk (3) bekezdése első és második albekezdésétől eltérve az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzés keretében programozott REACT-EU források révén támogatott prioritási tengely vagy tengelyek esetében akár 100 %-os társfinanszírozási arány is alkalmazható. Az alapspecifikus szabályokban előírt közös mutatókon kívül a tagállamok adott esetben a Bizottság által rendelkezésre bocsátott Covid19 programspecifikus mutatókat is felhasználják.

Az 56. cikk (3) bekezdésétől és a 114. cikk (2) bekezdésétől eltérve a tagállamoknak 2024. december 31-ig legalább egy, a REACT-EU források felhasználására vonatkozó értékelés elkészítéséről gondoskodniuk kell, melyben értékelik a REACT-EU források eredményességét, hatékonyságát és hatását, adott esetben inkluzív és megkülönböztetésmentes jellegét, többek között nemi szempontból is, valamint azt, hogy azok miként járultak hozzá az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzéshez.

(13)   A REACT-EU forrásokra a következő rendelkezések nem vonatkoznak:

| a) | a tematikus koncentráció követelményei, az e rendeletben vagy az alapspecifikus szabályokban a fenntartható városfejlesztésre megállapított küszöbértékeket is beleértve, a 18. cikktől eltérve; |
| --- | --- |

a)

a tematikus koncentráció követelményei, az e rendeletben vagy az alapspecifikus szabályokban a fenntartható városfejlesztésre megállapított küszöbértékeket is beleértve, a 18. cikktől eltérve;

| b) | előzetes feltételrendszerek, a 19. cikktől és az alapspecifikus szabályoktól eltérve; |
| --- | --- |

b)

előzetes feltételrendszerek, a 19. cikktől és az alapspecifikus szabályoktól eltérve;

| c) | a teljesítménytartalékra vonatkozó követelmények a 20. cikktől eltérve, és az teljesítmény-keretrendszer alkalmazása a 22. cikktől eltérve; |
| --- | --- |

c)

a teljesítménytartalékra vonatkozó követelmények a 20. cikktől eltérve, és az teljesítmény-keretrendszer alkalmazása a 22. cikktől eltérve;

| d) | a 65. cikk (6) bekezdése azon műveletek esetében, amelyek 2020. február 1-jétől kezdődtek, és a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogatják az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzés keretében; |
| --- | --- |

d)

a 65. cikk (6) bekezdése azon műveletek esetében, amelyek 2020. február 1-jétől kezdődtek, és a Covid19-világjárvány okozta válság és társadalmi következményei elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogatják az e cikk (9) bekezdésének első albekezdésében említett tematikus célkitűzés keretében;

| e) | a kommunikációs stratégia kidolgozására vonatkozó követelmények, a 116. cikktől és a 115. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve. |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs stratégia kidolgozására vonatkozó követelmények, a 116. cikktől és a 115. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve.

Az (EU) 1299/2013/EU rendelet 12. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményektől eltérve az európai területi együttműködési célkitűzés keretében a REACT-EU forrásokból támogatott műveletek esetében a kedvezményezettek legalább két területen történő együttműködése elegendő.

(14)   A tagállamok és az irányító hatóságok a tájékoztatással, kommunikációval és láthatósággal kapcsolatos, a 115. cikk (1) és (3) bekezdése, valamint a XII. melléklet szerinti feladataik ellátása során gondoskodnak arról, hogy a potenciális kedvezményezettek, a kedvezményezettek, a résztvevők, a pénzügyi eszközök végső kedvezményezettjei és a nyilvánosság értesüljenek a REACT-EU források meglétéről, mértékéről és az azokból származó további támogatásokról.

A tagállamok és az irányító hatóságok egyértelművé teszik a polgárok számára, hogy a szóban forgó művelet finanszírozása a Covid19-világjárványra adott uniós válasz részeként történik, valamint biztosítják a teljes átláthatóságot, adott esetben a közösségi média felhasználásával.

Ha a műveletek a REACT-EU forrásokból részesülnek pénzügyi támogatásban, a XII. melléklet 2.2. pontjában szereplő „alap”, „alapok” vagy „ESB-alapok” hivatkozásokat ki kell egészíteni „ a finanszírozás a Covid19-világjárványra adott uniós válasz részeként történik” hivatkozással.

(*1)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433., 2020.12.22., 23. o.).”
  "

*1

| 2. | A 154. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 92a. és a 92b. cikk nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra vagy az Egyesült Királyságban. Az említett rendelkezésekben a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban az Egyesült Királyságot.” |
| --- | --- |

2.

A 154. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 92a. és a 92b. cikk nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra vagy az Egyesült Királyságban. Az említett rendelkezésekben a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban az Egyesült Királyságot.”

| 3. | Az e rendelet mellékletében található szöveg VIIa. mellékletként kerül beillesztésre. |
| --- | --- |

3.

Az e rendelet mellékletében található szöveg VIIa. mellékletként kerül beillesztésre.

2. cikk

A Bizottság 2025. március 31-ig értékelést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a REACT-EU-ról. Az említett értékelésnek információkat kell tartalmaznia a REACT-EU célkitűzéseinek eléréséről, a REACT-EU források felhasználásának hatékonyságáról, a finanszírozott intézkedésfajtákról, a pénzügyi allokációk kedvezményezettjeiről és végső kedvezményezettjeiről, továbbá a gazdasági helyreállítást előmozdító európai hozzáadott értékéről.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL C 272., 2020.8.17., 1. o.

1

(2)  A 2020. október 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament 2020. december 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433., 2020.12.22., 23. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

9

(10)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

10

(11)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

11

(12)  A Tanács 2014/335/EU, Euratom határozata (2014. május 26.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.).

12

---

MELLÉKLET

„VIIa. MELLÉKLET

A REACT-EU FORRÁSOK ELOSZTÁSÁNAK MÓDSZERTANA – A 92B. CIKK (4) BEKEZDÉSE

A REACT-EU források elosztásának módszertana

A REACT-EU forrásokat a következő módszertan alapján kell elosztani a tagállamok között:

| (1) | Az egyes tagállamok REACT-EU forrásokból való ideiglenes részesedési arányát az alábbi kritériumok alapján kiszámított részesedések súlyozott összegeként kell meghatározni, a megadott súlyozás alkalmazásával:






  a) | GDP-tényező (súlyozás: 2/3), amely az alábbi lépések alkalmazásával kerül kiszámításra:






  i. | meg kell állapítani az egyes tagállamok részesedési arányát a 2019 első féléve és az alkalmazandó referencia-időszak vége közötti, valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó, EUR-ban kifejezett, szezonálisan kiigazított teljes reál-GDP veszteségből; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Az egyes tagállamok REACT-EU forrásokból való ideiglenes részesedési arányát az alábbi kritériumok alapján kiszámított részesedések súlyozott összegeként kell meghatározni, a megadott súlyozás alkalmazásával:

a)

GDP-tényező (súlyozás: 2/3), amely az alábbi lépések alkalmazásával kerül kiszámításra:

i.

meg kell állapítani az egyes tagállamok részesedési arányát a 2019 első féléve és az alkalmazandó referencia-időszak vége közötti, valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó, EUR-ban kifejezett, szezonálisan kiigazított teljes reál-GDP veszteségből;

| ii. | az i. pontban kiszámított részesedési arányt ki kell igazítani oly módon, hogy el kell osztani az adott tagállam egy főre jutó, az EU-27 egy főre jutó átlagos GNI-jének százalékos arányában kifejezett GNI-jével (ahol a 100 % az átlagot jelzi); |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban kiszámított részesedési arányt ki kell igazítani oly módon, hogy el kell osztani az adott tagállam egy főre jutó, az EU-27 egy főre jutó átlagos GNI-jének százalékos arányában kifejezett GNI-jével (ahol a 100 % az átlagot jelzi);

| b) | munkanélküliségi tényező (súlyozás: 2/9), az alábbiak súlyozott átlagaként kifejezve:






  i. | az adott tagállam részesedési aránya a munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számából (súlyozás: 3/4), 2020. januári adatok alapján, valamint |
| --- | --- | --- |

b)

munkanélküliségi tényező (súlyozás: 2/9), az alábbiak súlyozott átlagaként kifejezve:

i.

az adott tagállam részesedési aránya a munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számából (súlyozás: 3/4), 2020. januári adatok alapján, valamint

| ii. | az adott tagállam részesedési aránya a munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számának növekedéséből (súlyozás: 1/4), 2020. január és az alkalmazandó referencia-időszak vége között; |
| --- | --- |

ii.

az adott tagállam részesedési aránya a munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számának növekedéséből (súlyozás: 1/4), 2020. január és az alkalmazandó referencia-időszak vége között;

| c) | ifjúsági munkanélküliségi tényező (súlyozás: 1/9), az alábbiak átlagaként kifejezve:






  i. | az adott tagállam részesedési aránya a fiatal munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számából (súlyozás: 3/4), 2020. januári adatok alapján, valamint |
| --- | --- | --- |

c)

ifjúsági munkanélküliségi tényező (súlyozás: 1/9), az alábbiak átlagaként kifejezve:

i.

az adott tagállam részesedési aránya a fiatal munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számából (súlyozás: 3/4), 2020. januári adatok alapján, valamint

| ii. | az adott tagállam részesedési aránya a fiatal munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számának növekedéséből (súlyozás: 1/4), 2020. január és az alkalmazandó referencia-időszak vége között. |
| --- | --- |

ii.

az adott tagállam részesedési aránya a fiatal munkanélküliek valamennyi figyelembe vett tagállamra vonatkozó teljes számának növekedéséből (súlyozás: 1/4), 2020. január és az alkalmazandó referencia-időszak vége között.

Ha az adott tagállam EUR-ban kifejezett szezonálisan kiigazított reál-GDP-je az alkalmazandó referencia-időszakban magasabb, mint 2019 első félévében, a szóban forgó tagállam adatait ki kell zárni az a) pont i. alpontja szerinti kalkulációból.

Ha a munkanélküliek (15–74 éves kor közötti személyek) száma vagy a fiatal munkanélküliek (15–24 éves kor közötti személyek) száma az adott tagállamban az alkalmazandó referencia-időszakban alacsonyabb, mint 2020 januárjában, a szóban forgó tagállam adatait ki kell zárni a b) pont ii. alpontja és a c) pont ii. alpontja szerinti kalkulációból.

| (2) | Az 1. pontban foglalt szabályok egy tagállam tekintetében sem eredményezhetnek a 2021 és 2022 közötti teljes időszakra olyan allokációkat, amelyek meghaladják:






  a) | a 2019-es reál-GDP-jük 0,07 %-át azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga magasabb, mint az EU-27 átlagának 109 %-a; |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1. pontban foglalt szabályok egy tagállam tekintetében sem eredményezhetnek a 2021 és 2022 közötti teljes időszakra olyan allokációkat, amelyek meghaladják:

a)

a 2019-es reál-GDP-jük 0,07 %-át azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga magasabb, mint az EU-27 átlagának 109 %-a;

| b) | a 2019-es reál-GDP-jük 2,6 %-át azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga nem magasabb, mint az EU-27 átlagának 90 %-a; |
| --- | --- |

b)

a 2019-es reál-GDP-jük 2,6 %-át azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga nem magasabb, mint az EU-27 átlagának 90 %-a;

| c) | azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga meghaladja az EU-27 átlagának 90 %-át, de nem magasabb, mint az EU-27 átlagának 109 %-a: a százalékos arányt a 2019-es reál-GDP-jük 0,07 %-a és 2,6 %-a közötti lineáris interpolációval kell kiszámítani, ami a százalékos felső határnak a jólét növekedésével összhangban történő arányos csökkentéséhez vezet. |
| --- | --- |

c)

azon tagállamok esetében, amelyeknek a (vásárlóerő-egységen (PPS) mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI-átlaga meghaladja az EU-27 átlagának 90 %-át, de nem magasabb, mint az EU-27 átlagának 109 %-a: a százalékos arányt a 2019-es reál-GDP-jük 0,07 %-a és 2,6 %-a közötti lineáris interpolációval kell kiszámítani, ami a százalékos felső határnak a jólét növekedésével összhangban történő arányos csökkentéséhez vezet.

Az a)–c) pontban tagállamonként megállapított szintet meghaladó összegek arányosan újraelosztásra kerülnek azon tagállamok allokációi között, amelyeknek a (PPS-ben mért) egy főre jutó GNI-átlaga nem éri el az EU-27 átlagának 100 %-át. A (PPS-ben mért) 2015–2017-es időszakra vonatkozó, egy főre jutó GNI megegyezik a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások során a kohéziós politikára alkalmazott adatok szerinti egy főre jutó GNI-vel.

| (3) | A 2021-re szóló REACT-EU források elosztásának kiszámításához:






  a) | a GDP kiszámításához alapul vett referencia-időszak 2020 első féléve; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 2021-re szóló REACT-EU források elosztásának kiszámításához:

a)

a GDP kiszámításához alapul vett referencia-időszak 2020 első féléve;

| b) | a munkanélküliek és a fiatal munkanélküliek számának figyelembevételéhez használt referencia-időszak a 2020. június és augusztus közötti időszak átlaga; |
| --- | --- |

b)

a munkanélküliek és a fiatal munkanélküliek számának figyelembevételéhez használt referencia-időszak a 2020. június és augusztus közötti időszak átlaga;

| c) | a (2) bekezdés alkalmazásából adódó maximális allokációt meg kell szorozni a REACT-EU források 2021-ben és 2022-ben felhasználható teljes összegének a 2021-re eső részesedési arányával. |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés alkalmazásából adódó maximális allokációt meg kell szorozni a REACT-EU források 2021-ben és 2022-ben felhasználható teljes összegének a 2021-re eső részesedési arányával.

Az (1) és a (2) bekezdésben ismertetett, 2021-re szóló REACT-EU források meghatározását szolgáló módszertan alkalmazását megelőzően az allokációból Luxembourg számára 100 000 000 EUR, Málta számára pedig 50 000 000 EUR összeget kell elkülöníteni.

Ezenkívül az allokációból 30 EUR/lakos támogatási intenzitásnak megfelelő összeget kell elkülöníteni a NUTS 2. szintű legkülső régiók számára. Ezt az allokációt régiónként és tagállamonként, az érintett régiók teljes lakosságával arányos módon kell elosztani. A legkülső régióknak nyújtott kiegészítő allokációt hozzá kell adni ahhoz az allokációhoz, amelyet a nemzeti költségvetés elosztása révén minden legkülső régió megkap.

A 2021-re fennmaradó összeget az (1) és a (2) bekezdésben ismertetett módszertannak megfelelően kell elosztani a tagállamok között.

| (4) | A 2022-re szóló REACT-EU források elosztásának kiszámításához:






  a) | a GDP kiszámításához alapul vett referencia-időszak 2021 első féléve; |
| --- | --- | --- |

(4)

A 2022-re szóló REACT-EU források elosztásának kiszámításához:

a)

a GDP kiszámításához alapul vett referencia-időszak 2021 első féléve;

| b) | a munkanélküliek és a fiatal munkanélküliek számának figyelembevételéhez használt referencia-időszak: a 2021. június és augusztus közötti időszak átlaga; |
| --- | --- |

b)

a munkanélküliek és a fiatal munkanélküliek számának figyelembevételéhez használt referencia-időszak: a 2021. június és augusztus közötti időszak átlaga;

| c) | a (2) bekezdés alkalmazásából adódó maximális allokációt meg kell szorozni a REACT-EU források 2021-ben és 2022-ben felhasználható teljes összegének a 2022-re eső részesedési arányával. |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés alkalmazásából adódó maximális allokációt meg kell szorozni a REACT-EU források 2021-ben és 2022-ben felhasználható teljes összegének a 2022-re eső részesedési arányával.

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/43

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2222 RENDELETE

(2020. december 23.)

a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal (3) megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én jár le. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal (3) megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én jár le.

| (2) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság közötti, a magánszektorbeli koncessziós jogosultak által kiépítendő és üzemeltetendő, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésről szóló, 1986. február 12-én Canterburyben aláírt szerződés (a továbbiakban: a Canterburyi Szerződés) 10. cikke létrehozott egy kormányközi bizottságot, hogy felügyelje a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés kiépítésére és üzemeltetésére vonatkozó valamennyi ügyet. |
| --- | --- |

(2)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Francia Köztársaság közötti, a magánszektorbeli koncessziós jogosultak által kiépítendő és üzemeltetendő, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésről szóló, 1986. február 12-én Canterburyben aláírt szerződés (a továbbiakban: a Canterburyi Szerződés) 10. cikke létrehozott egy kormányközi bizottságot, hogy felügyelje a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés kiépítésére és üzemeltetésére vonatkozó valamennyi ügyet.

| (3) | Az átmeneti időszak végéig a kormányközi bizottság minősül az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti nemzeti biztonsági hatóságnak. E minőségében a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés teljes egészében alkalmazza az uniós jognak a vasútbiztonságra és – az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerint – a vasúti átjárhatóságra vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti időszak végéig a kormányközi bizottság minősül az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti nemzeti biztonsági hatóságnak. E minőségében a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés teljes egészében alkalmazza az uniós jognak a vasútbiztonságra és – az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerint – a vasúti átjárhatóságra vonatkozó rendelkezéseit.

| (4) | Eltérő rendelkezés hiányában az átmeneti időszak végét követően az uniós jog már nem lesz alkalmazandó a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésnek az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó részére, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében pedig a kormányközi bizottság a továbbiakban nem lesz az uniós jog szerinti nemzeti biztonsági hatóság. A kormányközi bizottság által a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 11., illetve 10. cikke alapján kiadott, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés pályahálózat-működtetője biztonsági engedélyének és a vasútitársaságok biztonsági tanúsítványainak érvényessége 2021. január 1-jétől megszűnik. |
| --- | --- |

(4)

Eltérő rendelkezés hiányában az átmeneti időszak végét követően az uniós jog már nem lesz alkalmazandó a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésnek az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó részére, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében pedig a kormányközi bizottság a továbbiakban nem lesz az uniós jog szerinti nemzeti biztonsági hatóság. A kormányközi bizottság által a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 11., illetve 10. cikke alapján kiadott, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés pályahálózat-működtetője biztonsági engedélyének és a vasútitársaságok biztonsági tanúsítványainak érvényessége 2021. január 1-jétől megszűnik.

| (5) | Az (EU) 2020/1531 európai parlamenti és tanácsi határozat (7) felhatalmazta Franciaországot arra, hogy egy egységes biztonsági rendszer fenntartása érdekében tárgyalásokat folytasson az Unió vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályainak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre való alkalmazásáról szóló, az Egyesült Királysággal kötendő nemzetközi megállapodásról, valamint hogy e megállapodást aláírja és megkösse. Az (EU) 2020/1530 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosította az (EU) 2016/798 irányelvet, többek között a nemzeti biztonsági hatóságokra vonatkozó szabályok tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2020/1531 európai parlamenti és tanácsi határozat (7) felhatalmazta Franciaországot arra, hogy egy egységes biztonsági rendszer fenntartása érdekében tárgyalásokat folytasson az Unió vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályainak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre való alkalmazásáról szóló, az Egyesült Királysággal kötendő nemzetközi megállapodásról, valamint hogy e megállapodást aláírja és megkösse. Az (EU) 2020/1530 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosította az (EU) 2016/798 irányelvet, többek között a nemzeti biztonsági hatóságokra vonatkozó szabályok tekintetében.

| (6) | Az (EU) 2020/1530 rendelet alapján, valamint az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott és a határozatban rögzített bizonyos feltételek mellett megkötött megállapodásra is figyelemmel a kormányközi bizottság maradt volna az egyetlen biztonsági hatóság a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egésze tekintetében, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében pedig az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontja értelmében vett nemzeti biztonsági hatóságnak minősülne. Valószínűtlen azonban, hogy az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott megállapodás az átmeneti időszak végéig hatályba lépne. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2020/1530 rendelet alapján, valamint az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott és a határozatban rögzített bizonyos feltételek mellett megkötött megállapodásra is figyelemmel a kormányközi bizottság maradt volna az egyetlen biztonsági hatóság a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egésze tekintetében, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében pedig az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontja értelmében vett nemzeti biztonsági hatóságnak minősülne. Valószínűtlen azonban, hogy az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott megállapodás az átmeneti időszak végéig hatályba lépne.

| (7) | Ilyen megállapodás hiányában a kormányközi bizottság 2021. január 1-jétől nem minősül az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontja értelmében vett nemzeti biztonsági hatóságnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében. A kormányközi bizottság által kiadott biztonsági engedélyek és biztonsági tanúsítványok érvényessége megszűnik. A francia nemzeti biztonsági hatóság lesz a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó szakaszának illetékes nemzeti biztonsági hatósága. |
| --- | --- |

(7)

Ilyen megállapodás hiányában a kormányközi bizottság 2021. január 1-jétől nem minősül az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontja értelmében vett nemzeti biztonsági hatóságnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó része tekintetében. A kormányközi bizottság által kiadott biztonsági engedélyek és biztonsági tanúsítványok érvényessége megszűnik. A francia nemzeti biztonsági hatóság lesz a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó szakaszának illetékes nemzeti biztonsági hatósága.

| (8) | Tekintettel a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésnek az Unió szempontjából betöltött gazdasági jelentőségére, alapvető fontosságú, hogy a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés 2021. január 1-je után is működjön. E célból a kormányközi bizottság által a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés pályahálózat-működtetőjének kiadott biztonsági engedélynek e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számítva legfeljebb két hónapig érvényesnek kell maradnia, ami elegendő idő ahhoz, hogy a francia nemzeti biztonsági hatóság kiadhassa saját biztonsági engedélyét. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésnek az Unió szempontjából betöltött gazdasági jelentőségére, alapvető fontosságú, hogy a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés 2021. január 1-je után is működjön. E célból a kormányközi bizottság által a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés pályahálózat-működtetőjének kiadott biztonsági engedélynek e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számítva legfeljebb két hónapig érvényesnek kell maradnia, ami elegendő idő ahhoz, hogy a francia nemzeti biztonsági hatóság kiadhassa saját biztonsági engedélyét.

| (9) | A 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) III. fejezete alapján az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára kiadott engedélyek érvényessége az átmeneti időszak végén megszűnik. 2020. november 10-én Franciaország a 2012/34/EU irányelv 14. cikkének (3) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról, hogy határokon átnyúló megállapodásra irányuló tárgyalásokat kíván kezdeni az Egyesült Királysággal. E megállapodás célja, hogy lehetővé tegye az Egyesült Királyságban letelepedett és az általa kiadott engedéllyel rendelkező vasúti társaságok számára az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúra használatát Calais-Fréthun (Franciaország) határállomásig és terminálig anélkül, hogy valamely uniós engedélyező hatóságtól megszereznék a 2012/34/EU irányelv szerinti engedélyt. |
| --- | --- |

(9)

A 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) III. fejezete alapján az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára kiadott engedélyek érvényessége az átmeneti időszak végén megszűnik. 2020. november 10-én Franciaország a 2012/34/EU irányelv 14. cikkének (3) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról, hogy határokon átnyúló megállapodásra irányuló tárgyalásokat kíván kezdeni az Egyesült Királysággal. E megállapodás célja, hogy lehetővé tegye az Egyesült Királyságban letelepedett és az általa kiadott engedéllyel rendelkező vasúti társaságok számára az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúra használatát Calais-Fréthun (Franciaország) határállomásig és terminálig anélkül, hogy valamely uniós engedélyező hatóságtól megszereznék a 2012/34/EU irányelv szerinti engedélyt.

| (10) | Az Unió és az Egyesült Királyság közötti összeköttetés biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy az Egyesült Királyságban letelepedett és az általa kiadott engedéllyel rendelkező vasúti társaságok folytassák működésüket. E célból az Egyesült Királyság által a 2012/34/EU irányelv alapján kiadott engedélyeik és a kormányközi bizottság által kiadott biztonsági tanúsítványaik érvényességi idejét az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított kilenc hónappal meg kell hosszabbítani, ami elegendő idő ahhoz, hogy az érintett tagállamok megtegyék az összeköttetés biztosításához szükséges lépéseket a 2012/34/EU és az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban, valamint az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott megállapodás alapján. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió és az Egyesült Királyság közötti összeköttetés biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy az Egyesült Királyságban letelepedett és az általa kiadott engedéllyel rendelkező vasúti társaságok folytassák működésüket. E célból az Egyesült Királyság által a 2012/34/EU irányelv alapján kiadott engedélyeik és a kormányközi bizottság által kiadott biztonsági tanúsítványaik érvényességi idejét az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított kilenc hónappal meg kell hosszabbítani, ami elegendő idő ahhoz, hogy az érintett tagállamok megtegyék az összeköttetés biztosításához szükséges lépéseket a 2012/34/EU és az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban, valamint az (EU) 2020/1531 határozatban előirányzott megállapodás alapján.

| (11) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni arra vonatkozóan, hogy visszavonja az engedélyek és a tanúsítványok jogosultjainak nyújtott előnyöket, amennyiben az uniós követelményeknek való megfelelés nem biztosított. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. Az említett intézkedések elfogadására – tekintettel azok vasútbiztonságra gyakorolt lehetséges hatására – a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, ha kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni arra vonatkozóan, hogy visszavonja az engedélyek és a tanúsítványok jogosultjainak nyújtott előnyöket, amennyiben az uniós követelményeknek való megfelelés nem biztosított. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. Az említett intézkedések elfogadására – tekintettel azok vasútbiztonságra gyakorolt lehetséges hatására – a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, ha kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges.

| (12) | Tekintettel az átmeneti időszak lejártából fakadó sürgősségre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az átmeneti időszak lejártából fakadó sürgősségre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (13) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az átmeneti időszak lejártával összefüggő vonatkozásait szabályozó átmeneti intézkedések meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az átmeneti időszak lejártával összefüggő vonatkozásait szabályozó átmeneti intézkedések meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(14)

E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak végére tekintettel különös rendelkezéseket állapít meg a (2) bekezdésben említett, a 2004/49/EK irányelv alapján kiadott egyes biztonsági engedélyekre és biztonsági tanúsítványokra, valamint a 2012/34/EU irányelv alapján a vasúti társaságok számára kiadott egyes engedélyekre vonatkozóan.

(2)   Ezt a rendeletet a következő, 2020. december 31-én érvényes engedélyekre és tanúsítványokra kell alkalmazni:

| a) | az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrák irányításával és üzemeltetésével foglalkozó pályahálózat-működtetők számára a 2004/49/EK irányelv 11. cikke értelmében kiadott biztonsági engedélyek; |
| --- | --- |

a)

az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrák irányításával és üzemeltetésével foglalkozó pályahálózat-működtetők számára a 2004/49/EK irányelv 11. cikke értelmében kiadott biztonsági engedélyek;

| b) | az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrát használó, az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára a 2004/49/EK irányelv 10. cikke értelmében kiadott biztonsági tanúsítványok; |
| --- | --- |

b)

az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrát használó, az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára a 2004/49/EK irányelv 10. cikke értelmében kiadott biztonsági tanúsítványok;

| c) | az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrát használó, az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára a 2012/34/EU irányelv III. fejezete alapján kiadott engedélyek. |
| --- | --- |

c)

az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrát használó, az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságok számára a 2012/34/EU irányelv III. fejezete alapján kiadott engedélyek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2012/34/EU és az (EU) 2016/798 irányelvben, valamint az említett irányelvek és a 2004/49/EK irányelv alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási jogi aktusokban szereplő megfelelő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

3. cikk

A biztonsági engedélyek, a biztonsági tanúsítványok és az egyéb engedélyek érvényessége

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett biztonsági engedélyek az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két hónapig érvényesek maradnak.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett biztonsági tanúsítványok az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított kilenc hónapig érvényesek maradnak. Ezek kizárólag a Calais-Fréthun határállomás és terminál Egyesült Királyságból való elérésére, illetve ezen állomásról vagy terminálról az Egyesült Királyságba való elindulásra érvényesek.

(3)   Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett engedélyek az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított kilenc hónapig érvényesek maradnak. A 2012/34/EU irányelv 23. cikkének (1) bekezdésétől eltérve ezek az engedélyek kizárólag a Calais-Fréthun határállomás és terminál és az Egyesült Királyság között található területen érvényesek.

4. cikk

A biztonsági engedélyekre , a biztonsági tanúsítványokra és az engedélyekre vonatkozó szabályok és kötelezettségek

(1)   Az e rendelet 3. cikkének hatálya alá tartozó biztonsági engedélyekre, biztonsági tanúsítványokra és engedélyekre a 2012/34/EU és az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban, valamint az ezen irányelvek alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokkal és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban alkalmazandó szabályok vonatkoznak.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági engedélyek, biztonsági tanúsítványok és engedélyek jogosultjai és adott esetben az engedélyeket kiadó hatóság, amennyiben ez eltér attól a nemzeti biztonsági hatóságtól, amelynek területén az infrastruktúra az Unióban található, és amelynek hatáskörébe tartozik a Calais-Fréthun határállomás és terminál, együttműködnek az említett nemzeti biztonsági hatósággal, és minden lényeges információt és dokumentumot a rendelkezésére bocsátanak.

(3)   Amennyiben az információkat vagy dokumentumokat nem nyújtják be az e cikk (2) bekezdésében említett nemzeti biztonsági hatóság kérésében meghatározott határidőn belül, a Bizottság – a nemzeti biztonsági hatóság általi értesítést követően – végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a jogosultnak a 3. cikk alapján nyújtott előny visszavonására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett biztonsági engedélyek, biztonsági tanúsítványok és engedélyek jogosultjai haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Európai Unió Vasúti Ügynökségét más illetékes biztonsági hatóságok olyan intézkedéseiről, amelyek ellentétesek lehetnek az e rendelet, a 2012/34/EU irányelv vagy az (EU) 2016/798 irányelv szerinti kötelezettségeikkel.

(5)   A 3. cikk szerint nyújtott előnyök visszavonása előtt a Bizottság kellő időben tájékoztatja az e cikk (2) bekezdésében említett nemzeti biztonsági hatóságot, az 1. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági engedélyeket, biztonsági tanúsítványokat és engedélyeket kiadó hatóságot, továbbá az ilyen engedélyek és tanúsítványok jogosultjait arról, hogy szándékában áll az említett visszavonással kapcsolatban eljárni, és lehetőséget biztosít a számukra, hogy ismertessék álláspontjukat.

(6)   Az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett engedélyek tekintetében az e cikk (1)–(5) bekezdésének alkalmazásában a nemzeti biztonsági hatóságra való hivatkozásokat a 2012/34/EU irányelv 3. cikkének 15. pontjában meghatározott engedélyező hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

5. cikk

Az uniós szabályoknak való megfelelés nyomon követése

(1)   A 4. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti biztonsági hatóság figyelemmel kíséri az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, határokon átnyúló infrastruktúrát használó, az Egyesült Királyságban letelepedett vasúti társaságokra, valamint az említett határokon átnyúló infrastruktúrára alkalmazott vasútbiztonsági előírásokat. Emellett a nemzeti biztonsági hatóság ellenőrzi, hogy a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok megfelelnek-e az uniós jogban meghatározott biztonsági követelményeknek. A nemzeti biztonsági hatóság adott esetben a Bizottságnak az e cikk (2) bekezdése szerinti intézkedésére vonatkozó ajánlást nyújt be a Bizottságnak és az Európai Unió Vasúti Ügynökségének..

Az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében a 4. cikk (6) bekezdésével összefüggésben említett engedélyező hatóság nyomon követi, hogy az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, az Egyesült Királyság által kiadott engedéllyel rendelkező vasúti társaságokkal kapcsolatban továbbra is betartják-e a 2012/34/EU irányelv 19–22. cikkét.

(2)   Amennyiben a Bizottságnak megalapozott kétségei vannak afelől, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó, határokon átnyúló vasúti szolgáltatásnak vagy infrastruktúrának vagy ugyanazon infrastruktúra Egyesült Királyságban található részének működésére alkalmazott biztonsági előírások összhangban állnak az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel, indokolatlan késedelem nélkül végrehajtási jogi aktusokat fogad el a jogosultnak a 3. cikk alapján nyújtott előny visszavonására vonatkozóan. A végrehajtási jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazás értelemszerűen alkalmazandó, ha a Bizottságnak az (1) bekezdés második albekezdésében említett követelmények teljesítésével kapcsolatban vannak megalapozott kétségei.Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a nemzeti biztonsági hatóság vagy a 4. cikk (2) bekezdésében a 4. cikk (6) bekezdésével összefüggésben említett engedélyező hatóság észszerű határidőt megállapítva tájékoztatást kérhet az érintett illetékes hatóságoktól. Amennyiben ezen érintett illetékes hatóságok nem bocsátják rendelkezésre a megállapított határidőn belül a kért információkat, vagy hiányos információkat szolgáltatnak, a Bizottság – a nemzeti biztonsági hatóság vagy adott esteben a 4. cikk (2) bekezdésében a 4. cikk (6) bekezdésével összefüggésben említett engedélyező hatóság általi értesítést követően – végrehajtási jogi aktusokat fogad el a jogosultnak a 3. cikk alapján nyújtott előny visszavonása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A 3. cikk szerint nyújtott előnyök visszavonása előtt a Bizottság kellő időben tájékoztatja a 4. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti biztonsági hatóságot, az 1. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági engedélyeket, biztonsági tanúsítványokat és engedélyeket kiadó hatóságot, az ilyen engedélyek és tanúsítványok jogosultjait, valamint az Egyesült Királyság nemzeti biztonsági hatóságát és engedélyező hatóságát arról, hogy szándékában áll az említett visszavonással kapcsolatban eljárni, és lehetőséget biztosít számukra álláspontjuk ismertetésére.

6. cikk

Konzultáció és együttműködés

(1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai e rendelet végrehajtásának biztosítása érdekében szükség szerint konzultálnak és együttműködnek az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival.

(2)   Az érintett tagállamok kérésre, indokolatlan késedelem nélkül a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdés értelmében megszerzett információkat vagy az e rendelet végrehajtása szempontjából lényeges egyéb információkat.

7. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkében említett bizottság és a 2012/34/EU irányelv 62. cikkében említett bizottság segíti. E bizottságok a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságoknak minősülnek.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

8. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

(3)   Ez a rendelet 2021. szeptember 30-tól nem alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1531 határozata (2020. október 21.) Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről a Franciaország és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti szerződést kiegészítő nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalásokra, a megállapodás aláírására és megkötésére való felhatalmazásáról (HL L 352., 2020.10.22., 4. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1530 rendelete (2020. október 21.) az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre vonatkozó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 352., 2020.10.22., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/49

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU, Euratom) 2020/2223 RENDELETE

(2020. december 23.)

a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 325. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (4) elfogadása jelentős mértékben megerősítette az Unió pénzügyi érdekeinek büntetőjogi eszközökkel történő védelmére az Unió rendelkezésére álló eszközöket. Az uniós büntető igazságszolgáltatás és csalás elleni küzdelem terén kulcsfontosságú prioritást jelent az Európai Ügyészség létrehozása, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a résztvevő tagállamokban az Unió pénzügyi érdekeit sértő, az (EU) 2017/1371 irányelv értelmében vett bűncselekményekkel kapcsolatban bűnügyi nyomozásokat folyasson és vádat emeljen. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (4) elfogadása jelentős mértékben megerősítette az Unió pénzügyi érdekeinek büntetőjogi eszközökkel történő védelmére az Unió rendelkezésére álló eszközöket. Az uniós büntető igazságszolgáltatás és csalás elleni küzdelem terén kulcsfontosságú prioritást jelent az Európai Ügyészség létrehozása, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a résztvevő tagállamokban az Unió pénzügyi érdekeit sértő, az (EU) 2017/1371 irányelv értelmében vett bűncselekményekkel kapcsolatban bűnügyi nyomozásokat folyasson és vádat emeljen.

| (2) | Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) igazgatási vizsgálatokat folytat le adminisztratív szabálytalanságok és bűntetendő cselekmény feltárása céljából. Vizsgálatai végén a Hivatal igazságügyi ajánlásokat tehet a nemzeti ügyészségeknek annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a vádemelések és a vádhatósági eljárások lefolytatását a tagállamokban. Az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamokban felmerülő, bűncselekmények gyanújára okot adó eseteket a Hivatal jelenteni fogja az Európai Ügyészségnek, és együttműködik az Európai Ügyészséggel annak nyomozásai keretében. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) igazgatási vizsgálatokat folytat le adminisztratív szabálytalanságok és bűntetendő cselekmény feltárása céljából. Vizsgálatai végén a Hivatal igazságügyi ajánlásokat tehet a nemzeti ügyészségeknek annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a vádemelések és a vádhatósági eljárások lefolytatását a tagállamokban. Az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamokban felmerülő, bűncselekmények gyanújára okot adó eseteket a Hivatal jelenteni fogja az Európai Ügyészségnek, és együttműködik az Európai Ügyészséggel annak nyomozásai keretében.

| (3) | A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) módosítani kell, és az (EU) 2017/1939 rendelet elfogadásának fényében ki kell igazítani. A 883/2013/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek tükrözniük kell és ki kell egészíteniük az (EU) 2017/1939 rendeletnek a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatot szabályozó rendelkezéseit annak érdekében, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti szinergiák révén biztosítani lehessen az Unió pénzügyi érdekeinek legmagasabb szintű védelmét, a szoros együttműködés, az információcsere, a kiegészítő jelleg és az átfedések elkerülésének biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(3)

A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) módosítani kell, és az (EU) 2017/1939 rendelet elfogadásának fényében ki kell igazítani. A 883/2013/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek tükrözniük kell és ki kell egészíteniük az (EU) 2017/1939 rendeletnek a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatot szabályozó rendelkezéseit annak érdekében, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti szinergiák révén biztosítani lehessen az Unió pénzügyi érdekeinek legmagasabb szintű védelmét, a szoros együttműködés, az információcsere, a kiegészítő jelleg és az átfedések elkerülésének biztosítása mellett.

| (4) | Közös célkitűzésük, nevezetesen az uniós költségvetés integritásának megőrzése érdekében, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros kapcsolatot kell kialakítania és fenntartania, amelynek alapja a lojális együttműködés elve, célja pedig a megbízatásuk egymást kiegészítő jellegének biztosítása, továbbá az intézkedéseik koordinálása, elsősorban az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés hatóköre tekintetében. A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatnak hozzá kell járulnia annak biztosításához, hogy az összes eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Közös célkitűzésük, nevezetesen az uniós költségvetés integritásának megőrzése érdekében, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros kapcsolatot kell kialakítania és fenntartania, amelynek alapja a lojális együttműködés elve, célja pedig a megbízatásuk egymást kiegészítő jellegének biztosítása, továbbá az intézkedéseik koordinálása, elsősorban az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés hatóköre tekintetében. A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatnak hozzá kell járulnia annak biztosításához, hogy az összes eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében.

| (5) | Az (EU) 2017/1939 rendelet előírja, hogy a Hivatalnak, valamint az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, továbbá az illetékes tagállami hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell tenniük az Európai Ügyészség felé minden olyan büntetendő cselekmény gyanújáról, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség gyakorolhatja hatáskörét. Mivel a Hivatal megbízatása a csalásra, korrupcióra és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre irányuló igazgatási vizsgálatok elvégzésére terjed ki, ideális helyzetben van és megfelelő eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy az Európai Ügyészség partnere és kiemelt információforrása legyen. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/1939 rendelet előírja, hogy a Hivatalnak, valamint az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, továbbá az illetékes tagállami hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell tenniük az Európai Ügyészség felé minden olyan büntetendő cselekmény gyanújáról, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség gyakorolhatja hatáskörét. Mivel a Hivatal megbízatása a csalásra, korrupcióra és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre irányuló igazgatási vizsgálatok elvégzésére terjed ki, ideális helyzetben van és megfelelő eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy az Európai Ügyészség partnere és kiemelt információforrása legyen.

| (6) | Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó lehetséges büntetendő cselekményre utaló tényállási elemek szerepelhetnek a Hivatalhoz beérkezett eredeti állításokban, illetve előfordulhat, hogy csak a Hivatal által adminisztratív szabálytalanság gyanúja alapján indított igazgatási vizsgálat során merülnek fel. Annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Ügyészség felé fennálló jelentéstételi kötelezettségének, a Hivatalnak a büntetendő cselekmény gyanújáról a vizsgálatai előtt vagy a vizsgálatainak lefolytatása során minden szakaszban jelentenie kell. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó lehetséges büntetendő cselekményre utaló tényállási elemek szerepelhetnek a Hivatalhoz beérkezett eredeti állításokban, illetve előfordulhat, hogy csak a Hivatal által adminisztratív szabálytalanság gyanúja alapján indított igazgatási vizsgálat során merülnek fel. Annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Ügyészség felé fennálló jelentéstételi kötelezettségének, a Hivatalnak a büntetendő cselekmény gyanújáról a vizsgálatai előtt vagy a vizsgálatainak lefolytatása során minden szakaszban jelentenie kell.

| (7) | Az (EU) 2017/1939 rendelet meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a jelentéseknek kötelezően tartalmazniuk kell. Lehetséges, hogy a Hivatalnak ezen elemek azonosítása céljából előzetesen értékelnie kell az állításokat és ehhez össze kell gyűjtenie a szükséges információt. A Hivatalnak ezt az értékelést haladéktalanul és olyan eszközökkel kell elvégeznie, amelyek nem veszélyeztetik a lehetséges jövőbeli bűnügyi nyomozást. Az értékelés elvégzését követően a Hivatalnak jelentenie kell az Európai Ügyészség felé a hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanújának azonosítását. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/1939 rendelet meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a jelentéseknek kötelezően tartalmazniuk kell. Lehetséges, hogy a Hivatalnak ezen elemek azonosítása céljából előzetesen értékelnie kell az állításokat és ehhez össze kell gyűjtenie a szükséges információt. A Hivatalnak ezt az értékelést haladéktalanul és olyan eszközökkel kell elvégeznie, amelyek nem veszélyeztetik a lehetséges jövőbeli bűnügyi nyomozást. Az értékelés elvégzését követően a Hivatalnak jelentenie kell az Európai Ügyészség felé a hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanújának azonosítását.

| (8) | Tekintettel a Hivatal tapasztalatára, lehetővé kell tenni a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek (a továbbiakban: az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek) számára a Hivatal igénybevételét a feléjük jelentett állítások említett előzetes értékeléseinek elvégzéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a Hivatal tapasztalatára, lehetővé kell tenni a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek (a továbbiakban: az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek) számára a Hivatal igénybevételét a feléjük jelentett állítások említett előzetes értékeléseinek elvégzéséhez.

| (9) | Az (EU) 2017/1939 rendeletnek megfelelően a Hivatal alapvetően nem indíthat párhuzamosan folyó igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján, mint amely alapján az Európai Ügyészség nyomozást folytat. Azonban bizonyos esetekben az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szükségessé teheti, hogy a Hivatal kiegészítő igazgatási vizsgálatot folytasson le az Európai Ügyészség által indított büntetőeljárás lezárása előtt annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e óvintézkedésekre, vagy kell-e pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedéseket hozni. Az ilyen kiegészítő vizsgálatok megfelelőek lehetnek többek között olyan esetekben, amikor bizonyos elévülési szabályok alá tartozó, az Unió költségvetését megillető összegek visszaköveteléséről van szó, amikor kiemelkedően magasak az érintett összegek, vagy amikor kockázatos helyzetekben további források elvesztését kell elkerülni igazgatási intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/1939 rendeletnek megfelelően a Hivatal alapvetően nem indíthat párhuzamosan folyó igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján, mint amely alapján az Európai Ügyészség nyomozást folytat. Azonban bizonyos esetekben az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szükségessé teheti, hogy a Hivatal kiegészítő igazgatási vizsgálatot folytasson le az Európai Ügyészség által indított büntetőeljárás lezárása előtt annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e óvintézkedésekre, vagy kell-e pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedéseket hozni. Az ilyen kiegészítő vizsgálatok megfelelőek lehetnek többek között olyan esetekben, amikor bizonyos elévülési szabályok alá tartozó, az Unió költségvetését megillető összegek visszaköveteléséről van szó, amikor kiemelkedően magasak az érintett összegek, vagy amikor kockázatos helyzetekben további források elvesztését kell elkerülni igazgatási intézkedésekkel.

| (10) | A vizsgálatok közötti átfedések elkerülésére irányuló követelmény alkalmazása céljából az „ugyanazon tényállás” fogalmát az Európai Unió Bírósága (EUB) ne bis in idem elvére vonatkozó ítélkezési gyakorlatának fényében kell értelmezni és úgy kell meghatározni, hogy a vizsgálat tárgyát képező lényeges tények azonosak vagy lényegében azonosak legyenek, továbbá időben és térben egymáshoz elválaszthatatlanul kapcsolódó konkrét körülmények fennállásaként legyenek értendőek. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálatok közötti átfedések elkerülésére irányuló követelmény alkalmazása céljából az „ugyanazon tényállás” fogalmát az Európai Unió Bírósága (EUB) ne bis in idem elvére vonatkozó ítélkezési gyakorlatának fényében kell értelmezni és úgy kell meghatározni, hogy a vizsgálat tárgyát képező lényeges tények azonosak vagy lényegében azonosak legyenek, továbbá időben és térben egymáshoz elválaszthatatlanul kapcsolódó konkrét körülmények fennállásaként legyenek értendőek.

| (11) | Az (EU) 2017/1939 rendelet szerint az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól ilyen kiegészítő igazgatási vizsgálatok lefolytatását. Ilyen kérés hiányában lehetővé kell tenni, hogy a kiegészítő vizsgálatokat meghatározott feltételek mellett, az Európai Ügyészséggel folytatott konzultációt követően a Hivatal kezdeményezésére is le lehessen folytatni. Az Európai Ügyészség számára mindenekelőtt biztosítani kell, hogy kifogást emelhessen az ellen, hogy a Hivatal vizsgálatot indítson vagy tovább folytasson, illetve hogy kifogásolja a Hivatal valamely vizsgálatához kötődő bizonyos vizsgálati cselekmények elvégzését, különösen annak érdekében, hogy megőrizze nyomozásának hatékonyságát és óvja hatásköreit. A Hivatalnak tartózkodnia kell azon intézkedések elvégzésétől, amelyekkel szemben az Európai Ügyészség kifogást emelt. Amennyiben a Hivatal ilyen kifogás hiányában indít vizsgálatot, azt az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve kell lefolytatnia. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/1939 rendelet szerint az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól ilyen kiegészítő igazgatási vizsgálatok lefolytatását. Ilyen kérés hiányában lehetővé kell tenni, hogy a kiegészítő vizsgálatokat meghatározott feltételek mellett, az Európai Ügyészséggel folytatott konzultációt követően a Hivatal kezdeményezésére is le lehessen folytatni. Az Európai Ügyészség számára mindenekelőtt biztosítani kell, hogy kifogást emelhessen az ellen, hogy a Hivatal vizsgálatot indítson vagy tovább folytasson, illetve hogy kifogásolja a Hivatal valamely vizsgálatához kötődő bizonyos vizsgálati cselekmények elvégzését, különösen annak érdekében, hogy megőrizze nyomozásának hatékonyságát és óvja hatásköreit. A Hivatalnak tartózkodnia kell azon intézkedések elvégzésétől, amelyekkel szemben az Európai Ügyészség kifogást emelt. Amennyiben a Hivatal ilyen kifogás hiányában indít vizsgálatot, azt az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve kell lefolytatnia.

| (12) | A Hivatalnak aktívan támogatnia kell az Európai Ügyészség nyomozásait. E tekintetben az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól bűnügyi nyomozásai támogatását vagy kiegészítését a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti hatáskörök gyakorlása révén. A Hivatalnak ezt a támogatást a hatáskörén és az említett rendeletben meghatározott kereten belül kell nyújtania. |
| --- | --- |

(12)

A Hivatalnak aktívan támogatnia kell az Európai Ügyészség nyomozásait. E tekintetben az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól bűnügyi nyomozásai támogatását vagy kiegészítését a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti hatáskörök gyakorlása révén. A Hivatalnak ezt a támogatást a hatáskörén és az említett rendeletben meghatározott kereten belül kell nyújtania.

| (13) | A hatékony koordináció, együttműködés és átláthatóság biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek folyamatos információcserét kell folytatnia egymással. A Hivatal és az Európai Ügyészség intézkedései közötti, a kiegészítő jelleget biztosító és az átfedéseket megakadályozó megfelelő koordináció biztosítása érdekében különösen fontos az információcsere a Hivatal vizsgálatainak és az Európai Ügyészség nyomozásainak elindítását megelőző szakaszokban. E célból a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az ügyviteli rendszereikben használniuk kell a „van találat/nincs találat” funkciókat. A Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az említett információcserére vonatkozó eljárást és feltételeket a munkamegállapodásaikban kell meghatároznia. Az átfedések megakadályozását és a kiegészítő jelleg biztosítását célzó szabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek bizonyos határidőkben kell megállapodnia az információcseréikre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A hatékony koordináció, együttműködés és átláthatóság biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek folyamatos információcserét kell folytatnia egymással. A Hivatal és az Európai Ügyészség intézkedései közötti, a kiegészítő jelleget biztosító és az átfedéseket megakadályozó megfelelő koordináció biztosítása érdekében különösen fontos az információcsere a Hivatal vizsgálatainak és az Európai Ügyészség nyomozásainak elindítását megelőző szakaszokban. E célból a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az ügyviteli rendszereikben használniuk kell a „van találat/nincs találat” funkciókat. A Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az említett információcserére vonatkozó eljárást és feltételeket a munkamegállapodásaikban kell meghatároznia. Az átfedések megakadályozását és a kiegészítő jelleg biztosítását célzó szabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek bizonyos határidőkben kell megállapodnia az információcseréikre vonatkozóan.

| (14) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazásának értékeléséről szóló, 2017. október 2-i jelentésében (a továbbiakban: a Bizottság értékelő jelentése) a Bizottság megállapította, hogy a jogi keret 2013-as módosításai egyértelmű javulást hoztak a vizsgálatok lefolytatása, a partnerekkel való együttműködés és az érintett személyek jogai tekintetében. A Bizottság értékelő jelentése ugyanakkor néhány olyan hiányosságra is rámutatott, amely befolyásolja a vizsgálatok hatékonyságát és eredményességét. |
| --- | --- |

(14)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazásának értékeléséről szóló, 2017. október 2-i jelentésében (a továbbiakban: a Bizottság értékelő jelentése) a Bizottság megállapította, hogy a jogi keret 2013-as módosításai egyértelmű javulást hoztak a vizsgálatok lefolytatása, a partnerekkel való együttműködés és az érintett személyek jogai tekintetében. A Bizottság értékelő jelentése ugyanakkor néhány olyan hiányosságra is rámutatott, amely befolyásolja a vizsgálatok hatékonyságát és eredményességét.

| (15) | A Bizottság értékelő jelentésében foglalt legegyértelműbb megállapítások orvoslása céljából módosítani kell a 883/2013/EU, Euratom rendeletet. Ezek a módosítások szükségesek rövid távon a Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret megerősítése céljából annak érdekében, hogy a Hivatal erős és teljes mértékben működőképes maradjon, és igazgatási vizsgálatokkal egészítse ki az Európai Ügyészség által alkalmazott büntetőjogi megközelítést, a Hivatal megbízatásának, illetve hatásköreinek megváltoztatása nélkül. A módosítások elsősorban azokat a területeket érintik, amelyeken a 883/2013/EU, Euratom rendelet egyértelműségének hiánya akadályozhatja a Hivatal vizsgálatainak hatékony lefolytatását, például a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzését, a bankszámla-információkhoz való hozzáférés lehetőségét, vagy a Hivatal által az egyes ügyekben készített jelentések közigazgatási vagy bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelő jelentésében foglalt legegyértelműbb megállapítások orvoslása céljából módosítani kell a 883/2013/EU, Euratom rendeletet. Ezek a módosítások szükségesek rövid távon a Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret megerősítése céljából annak érdekében, hogy a Hivatal erős és teljes mértékben működőképes maradjon, és igazgatási vizsgálatokkal egészítse ki az Európai Ügyészség által alkalmazott büntetőjogi megközelítést, a Hivatal megbízatásának, illetve hatásköreinek megváltoztatása nélkül. A módosítások elsősorban azokat a területeket érintik, amelyeken a 883/2013/EU, Euratom rendelet egyértelműségének hiánya akadályozhatja a Hivatal vizsgálatainak hatékony lefolytatását, például a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzését, a bankszámla-információkhoz való hozzáférés lehetőségét, vagy a Hivatal által az egyes ügyekben készített jelentések közigazgatási vagy bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát.

| (16) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításai nem érintik a vizsgálatok keretére alkalmazandó eljárási garanciákat. A Hivatal köteles alkalmazni a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (6), valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott eljárási garanciákat. Az említett keret előírja, hogy a Hivatalnak a vizsgálatait objektíven, pártatlanul és a bizalmas jelleget megőrizve kell lefolytatnia, az érintett személyek mellett és ellen szóló bizonyítékokat kell keresnie, és a vizsgálati cselekményeket írásos meghatalmazás alapján, a jogszerűség ellenőrzését követően kell elvégeznie. A Hivatalnak biztosítania kell a vizsgálatai által érintett személyeket megillető jogok tiszteletben tartását, ideértve az ártatlanság vélelmét és az önvádra kötelezés tilalmát is. Az érintett személyeknek többek között joguk van ahhoz, hogy egy általuk választott személy jelen legyen a meghallgatáson, joguk van továbbá a meghallgatásról szóló jegyzőkönyv jóváhagyásához, valamint az uniós intézmények bármelyik hivatalos nyelvének használatához. Az érintett személyeknek továbbá joguk van a tényállással kapcsolatban észrevételeket tenni azt megelőzően, hogy a vizsgálat következtetései rögzítésre kerülnének. |
| --- | --- |

(16)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításai nem érintik a vizsgálatok keretére alkalmazandó eljárási garanciákat. A Hivatal köteles alkalmazni a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (6), valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott eljárási garanciákat. Az említett keret előírja, hogy a Hivatalnak a vizsgálatait objektíven, pártatlanul és a bizalmas jelleget megőrizve kell lefolytatnia, az érintett személyek mellett és ellen szóló bizonyítékokat kell keresnie, és a vizsgálati cselekményeket írásos meghatalmazás alapján, a jogszerűség ellenőrzését követően kell elvégeznie. A Hivatalnak biztosítania kell a vizsgálatai által érintett személyeket megillető jogok tiszteletben tartását, ideértve az ártatlanság vélelmét és az önvádra kötelezés tilalmát is. Az érintett személyeknek többek között joguk van ahhoz, hogy egy általuk választott személy jelen legyen a meghallgatáson, joguk van továbbá a meghallgatásról szóló jegyzőkönyv jóváhagyásához, valamint az uniós intézmények bármelyik hivatalos nyelvének használatához. Az érintett személyeknek továbbá joguk van a tényállással kapcsolatban észrevételeket tenni azt megelőzően, hogy a vizsgálat következtetései rögzítésre kerülnének.

| (17) | A csalást, korrupciót és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet bejelentő személyeket az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerinti védelemben kell részesíteni. |
| --- | --- |

(17)

A csalást, korrupciót és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet bejelentő személyeket az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerinti védelemben kell részesíteni.

| (18) | A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, ugyanakkor a vizsgálatok, illetve nyomozások közötti átfedések elkerülése és a hatékony és kiegészítő jellegű együttműködés biztosítása céljából, amennyiben a Hivatal – megbízatásának keretein belül – az Európai Ügyészség kérésére támogató intézkedéseket hajt végre, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros együttműködésben biztosítania kell, hogy érvényesüljenek az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt, alkalmazandó eljárási biztosítékok. |
| --- | --- |

(18)

A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, ugyanakkor a vizsgálatok, illetve nyomozások közötti átfedések elkerülése és a hatékony és kiegészítő jellegű együttműködés biztosítása céljából, amennyiben a Hivatal – megbízatásának keretein belül – az Európai Ügyészség kérésére támogató intézkedéseket hajt végre, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros együttműködésben biztosítania kell, hogy érvényesüljenek az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt, alkalmazandó eljárási biztosítékok.

| (19) | A Hivatal hatáskörrel rendelkezik arra, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytasson le, amelyek lehetővé teszik számára a gazdasági szereplők helyiségeibe való belépést és a dokumentumaikhoz való hozzáférést csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más jogellenes tevékenység gyanúja alapján indított vizsgálatai keretében. Ezen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban történik, amely rendeletek az említett hatáskörök gyakorlását néhány esetben a nemzeti jogban meghatározott feltételekhez kötik. A Bizottság értékelő jelentése megállapította, hogy nem teljesen egyértelmű, hogy milyen mértékben alkalmazandó a nemzeti jog, ami következésképpen akadályozza a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek hatékonyságát. |
| --- | --- |

(19)

A Hivatal hatáskörrel rendelkezik arra, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytasson le, amelyek lehetővé teszik számára a gazdasági szereplők helyiségeibe való belépést és a dokumentumaikhoz való hozzáférést csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más jogellenes tevékenység gyanúja alapján indított vizsgálatai keretében. Ezen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban történik, amely rendeletek az említett hatáskörök gyakorlását néhány esetben a nemzeti jogban meghatározott feltételekhez kötik. A Bizottság értékelő jelentése megállapította, hogy nem teljesen egyértelmű, hogy milyen mértékben alkalmazandó a nemzeti jog, ami következésképpen akadályozza a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek hatékonyságát.

| (20) | Ezért helyénvaló egyértelműsíteni azokat az eseteket, amikor a nemzeti jogot kell alkalmazni a Hivatal vizsgálatai során, a Hivatal hatásköreinek vagy a 883/2013/EU, Euratom rendelet tagállamokkal összefüggésben történő alkalmazásának megváltoztatása nélkül, tükrözve a Törvényszék által a T-48/16. sz., Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság ügyben 2018. május 3-án hozott ítéletet (8). |
| --- | --- |

(20)

Ezért helyénvaló egyértelműsíteni azokat az eseteket, amikor a nemzeti jogot kell alkalmazni a Hivatal vizsgálatai során, a Hivatal hatásköreinek vagy a 883/2013/EU, Euratom rendelet tagállamokkal összefüggésben történő alkalmazásának megváltoztatása nélkül, tükrözve a Törvényszék által a T-48/16. sz., Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság ügyben 2018. május 3-án hozott ítéletet (8).

| (21) | A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok Hivatal általi lefolytatására kizárólag az uniós jogot kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor az érintett gazdasági szereplő aláveti magát a helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak. Ez lehetővé tenné a Hivatal számára, hogy a vizsgálati hatásköreit hatékony és koherens módon gyakorolja valamennyi tagállamban abból a célból, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi érdekeinek magas szintű védelméhez az Unió egész területén, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(21)

A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok Hivatal általi lefolytatására kizárólag az uniós jogot kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor az érintett gazdasági szereplő aláveti magát a helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak. Ez lehetővé tenné a Hivatal számára, hogy a vizsgálati hatásköreit hatékony és koherens módon gyakorolja valamennyi tagállamban abból a célból, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi érdekeinek magas szintű védelméhez az Unió egész területén, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének megfelelően.

| (22) | Azokban a helyzetekben, amelyekben a Hivatalnak a tagállami illetékes hatóságok segítségére kell támaszkodnia, különösen, amikor a gazdasági szereplő ellenáll a helyszíni ellenőrzésnek és a vizsgálatnak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal fellépése hatékony legyen, és a nemzeti eljárásjog vonatkozó szabályaival összhangban meg kell adniuk a szükséges segítséget. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságnak annak mérlegelése során, hogy visszaköveteli-e az érintett összegeket az alkalmazandó uniós joggal összhangban a tagállamokra alkalmazott pénzügyi korrekciók alkalmazásával, figyelembe kell vennie azt, ha egy tagállam nem tesz eleget a Hivatallal való együttműködésre irányuló kötelezettségének. |
| --- | --- |

(22)

Azokban a helyzetekben, amelyekben a Hivatalnak a tagállami illetékes hatóságok segítségére kell támaszkodnia, különösen, amikor a gazdasági szereplő ellenáll a helyszíni ellenőrzésnek és a vizsgálatnak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal fellépése hatékony legyen, és a nemzeti eljárásjog vonatkozó szabályaival összhangban meg kell adniuk a szükséges segítséget. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságnak annak mérlegelése során, hogy visszaköveteli-e az érintett összegeket az alkalmazandó uniós joggal összhangban a tagállamokra alkalmazott pénzügyi korrekciók alkalmazásával, figyelembe kell vennie azt, ha egy tagállam nem tesz eleget a Hivatallal való együttműködésre irányuló kötelezettségének.

| (23) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében a Hivatal igazgatási megállapodásokat köthet a tagállamok illetékes hatóságaival, például a csalás elleni koordinációs szolgálatokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel annak érdekében, hogy meghatározzák az említett rendelet szerinti együttműködésük részletes szabályait, különösen az információk továbbítását, a vizsgálatok elvégzését és az azok nyomán hozott intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(23)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében a Hivatal igazgatási megállapodásokat köthet a tagállamok illetékes hatóságaival, például a csalás elleni koordinációs szolgálatokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel annak érdekében, hogy meghatározzák az említett rendelet szerinti együttműködésük részletes szabályait, különösen az információk továbbítását, a vizsgálatok elvégzését és az azok nyomán hozott intézkedéseket illetően.

| (24) | A 883/2013/EU, Euratom rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy kötelezettséget teremtsen a gazdasági szereplők számára a Hivatallal való együttműködésre, összhangban egyfelől a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerinti kötelezettségükkel, amely szerint a helyszíni ellenőrzések, illetve a helyiségek, telkek, közlekedési eszközök vagy egyéb üzleti céllal használt területek vizsgálatának lefolytatása céljából kötelesek engedélyezni a bejutást, másfelől az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 129. cikkében foglalt kötelezettséggel, amely szerint minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, többek között a Hivatal által folytatott vizsgálatokkal összefüggésben is. |
| --- | --- |

(24)

A 883/2013/EU, Euratom rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy kötelezettséget teremtsen a gazdasági szereplők számára a Hivatallal való együttműködésre, összhangban egyfelől a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerinti kötelezettségükkel, amely szerint a helyszíni ellenőrzések, illetve a helyiségek, telkek, közlekedési eszközök vagy egyéb üzleti céllal használt területek vizsgálatának lefolytatása céljából kötelesek engedélyezni a bejutást, másfelől az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 129. cikkében foglalt kötelezettséggel, amely szerint minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, többek között a Hivatal által folytatott vizsgálatokkal összefüggésben is.

| (25) | Az említett együttműködési kötelezettség részeként biztosítani kell, hogy a Hivatal a releváns információk megadására kérhesse azokat a gazdasági szereplőket, amelyek érintettek lehetnek a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy amelyek ilyen információ birtokában lehetnek. Amikor eleget tesznek az ilyen kéréseknek, a gazdasági szereplők nem kötelezhetők saját magukra nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, viszont kötelezni kell őket a tényszerű kérdések megválaszolására és a dokumentumok átadására, még akkor is, ha ezek az információk felhasználhatók velük vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben a jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához. Annak érdekében, hogy a jelenlegi munkagyakorlatok keretében biztosítani lehessen a vizsgálatok hatékonyságát, lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy a magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen. Helyénvaló, hogy a Hivatal ugyanazon feltételek mellett és ugyanazon mértékben férjen hozzá ezekhez a készülékekhez, mint a nemzeti ellenőrző hatóságok, és kizárólag abban az esetben, ha a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy az ilyen készülékek tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően, és a Hivatal hozzáférése kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra terjedhet ki. |
| --- | --- |

(25)

Az említett együttműködési kötelezettség részeként biztosítani kell, hogy a Hivatal a releváns információk megadására kérhesse azokat a gazdasági szereplőket, amelyek érintettek lehetnek a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy amelyek ilyen információ birtokában lehetnek. Amikor eleget tesznek az ilyen kéréseknek, a gazdasági szereplők nem kötelezhetők saját magukra nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, viszont kötelezni kell őket a tényszerű kérdések megválaszolására és a dokumentumok átadására, még akkor is, ha ezek az információk felhasználhatók velük vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben a jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához. Annak érdekében, hogy a jelenlegi munkagyakorlatok keretében biztosítani lehessen a vizsgálatok hatékonyságát, lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy a magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen. Helyénvaló, hogy a Hivatal ugyanazon feltételek mellett és ugyanazon mértékben férjen hozzá ezekhez a készülékekhez, mint a nemzeti ellenőrző hatóságok, és kizárólag abban az esetben, ha a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy az ilyen készülékek tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően, és a Hivatal hozzáférése kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra terjedhet ki.

| (26) | Lehetővé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok során az ellenőrzés helye szerinti tagállam bármely hivatalos nyelvét használhassák, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy egy általuk választott személy, többek között külső jogi tanácsadó jelen legyen ezen ellenőrzések és vizsgálatok során. A jogi tanácsadó jelenléte ugyanakkor nem lehet jogi feltétele a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok érvényességének. A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel a bizonyítékok eltűnésének veszélyére – a Hivatal számára biztosítani kell a helyiségekbe, telkekre, közlekedési eszközökre vagy egyéb üzleti céllal használt területekre való bejutást anélkül, hogy várni kelljen arra, hogy a gazdasági szereplő konzultáljon jogi tanácsadóval. A Hivatal csak rövid, észszerű idejű késlekedést fogadhat el a jogi tanácsadóval való konzultáció miatt, mielőtt megkezdi a helyszíni ellenőrzést és a vizsgálatot. Az ilyen késedelmet a lehető legrövidebbre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(26)

Lehetővé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok során az ellenőrzés helye szerinti tagállam bármely hivatalos nyelvét használhassák, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy egy általuk választott személy, többek között külső jogi tanácsadó jelen legyen ezen ellenőrzések és vizsgálatok során. A jogi tanácsadó jelenléte ugyanakkor nem lehet jogi feltétele a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok érvényességének. A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel a bizonyítékok eltűnésének veszélyére – a Hivatal számára biztosítani kell a helyiségekbe, telkekre, közlekedési eszközökre vagy egyéb üzleti céllal használt területekre való bejutást anélkül, hogy várni kelljen arra, hogy a gazdasági szereplő konzultáljon jogi tanácsadóval. A Hivatal csak rövid, észszerű idejű késlekedést fogadhat el a jogi tanácsadóval való konzultáció miatt, mielőtt megkezdi a helyszíni ellenőrzést és a vizsgálatot. Az ilyen késedelmet a lehető legrövidebbre kell korlátozni.

| (27) | Az átláthatóság biztosítása érdekében a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása során a Hivatalnak a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az együttműködési kötelezettségükkel és az együttműködés megtagadásával járó következményekkel, továbbá az alkalmazandó eljárással – többek között az eljárási biztosítékokkal – kapcsolatos megfelelő információkat. |
| --- | --- |

(27)

Az átláthatóság biztosítása érdekében a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása során a Hivatalnak a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az együttműködési kötelezettségükkel és az együttműködés megtagadásával járó következményekkel, továbbá az alkalmazandó eljárással – többek között az eljárási biztosítékokkal – kapcsolatos megfelelő információkat.

| (28) | Belső és szükség esetén külső vizsgálatok során a Hivatal minden olyan releváns információhoz hozzáfér, amely az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában van. A Bizottság értékelő jelentésében javasoltak alapján a technológiai fejlődés figyelembevétele céljából szükséges egyértelművé tenni, hogy az ilyen hozzáférést attól függetlenül kell biztosítani, hogy az említett információk vagy adatok milyen típusú adathordozón találhatók. Lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy belső vizsgálatok során magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérjen, amennyiben a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy azok tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet. A Hivatal általi hozzáférést az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség meghatározott feltételekhez kötheti. Az ilyen hozzáférésnek meg kell felelnie a szükségesség és az arányosság elvének, és az kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra terjedhet ki. Annak garantálása érdekében, hogy a Hivatal általi hozzáférés szintje hatékony és következetes legyen, valamint hogy teljesüljön az érintett személyek alapvető jogainak magas szintű védelme, az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek biztosítaniuk kell a különböző intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által a magántulajdonú készülékekhez való hozzáférésre vonatkozóan meghozott szabályok összhangját, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodással (10) összhangban biztosítva legyenek az azonos feltételek. |
| --- | --- |

(28)

Belső és szükség esetén külső vizsgálatok során a Hivatal minden olyan releváns információhoz hozzáfér, amely az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában van. A Bizottság értékelő jelentésében javasoltak alapján a technológiai fejlődés figyelembevétele céljából szükséges egyértelművé tenni, hogy az ilyen hozzáférést attól függetlenül kell biztosítani, hogy az említett információk vagy adatok milyen típusú adathordozón találhatók. Lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy belső vizsgálatok során magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérjen, amennyiben a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy azok tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet. A Hivatal általi hozzáférést az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség meghatározott feltételekhez kötheti. Az ilyen hozzáférésnek meg kell felelnie a szükségesség és az arányosság elvének, és az kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra terjedhet ki. Annak garantálása érdekében, hogy a Hivatal általi hozzáférés szintje hatékony és következetes legyen, valamint hogy teljesüljön az érintett személyek alapvető jogainak magas szintű védelme, az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek biztosítaniuk kell a különböző intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által a magántulajdonú készülékekhez való hozzáférésre vonatkozóan meghozott szabályok összhangját, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodással (10) összhangban biztosítva legyenek az azonos feltételek.

| (29) | A Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret koherensebbé tétele céljából még szorosabban össze kell hangolni a belső és a külső vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat, a Bizottság értékelő jelentésében azonosított bizonyos következetlenségek orvoslása érdekében olyan esetekben, ahol nem indokolt eltérő szabályok megléte. Így például – a belső vizsgálatokhoz hasonlóan – a külső vizsgálatot követően elkészített jelentéseket és ajánlásokat is meg kell szükség esetén küldeni az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, hogy az meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatalnak, amennyiben a megbízatása lehetővé teszi, támogatnia kell az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az ajánlásai nyomán hozandó intézkedéseket illetően. Amennyiben a Hivatal nem indít vizsgálatot, lehetővé kell tenni, hogy a releváns információkat – a megfelelő intézkedés meghozatala érdekében – megküldje a tagállami hatóságoknak, illetve az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek. Az ilyen információkat a Hivatalnak meg kell küldenie, ha annak ellenére dönt úgy, hogy nem indít vizsgálatot, hogy fennáll a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység kellő gyanúja. Ezt megelőzően a Hivatalnak megfelelően mérlegelnie kell az Európai Ügyészség folyamatban lévő nyomozásaival való lehetséges átfedést. |
| --- | --- |

(29)

A Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret koherensebbé tétele céljából még szorosabban össze kell hangolni a belső és a külső vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat, a Bizottság értékelő jelentésében azonosított bizonyos következetlenségek orvoslása érdekében olyan esetekben, ahol nem indokolt eltérő szabályok megléte. Így például – a belső vizsgálatokhoz hasonlóan – a külső vizsgálatot követően elkészített jelentéseket és ajánlásokat is meg kell szükség esetén küldeni az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, hogy az meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatalnak, amennyiben a megbízatása lehetővé teszi, támogatnia kell az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az ajánlásai nyomán hozandó intézkedéseket illetően. Amennyiben a Hivatal nem indít vizsgálatot, lehetővé kell tenni, hogy a releváns információkat – a megfelelő intézkedés meghozatala érdekében – megküldje a tagállami hatóságoknak, illetve az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek. Az ilyen információkat a Hivatalnak meg kell küldenie, ha annak ellenére dönt úgy, hogy nem indít vizsgálatot, hogy fennáll a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység kellő gyanúja. Ezt megelőzően a Hivatalnak megfelelően mérlegelnie kell az Európai Ügyészség folyamatban lévő nyomozásaival való lehetséges átfedést.

| (30) | A nemzeti intézményi keretek sokfélesége miatt lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a lojális együttműködés elve alapján értesítsék a Hivatalt arról, hogy mely hatóságok rendelkeznek hatáskörrel arra vonatkozóan, hogy a Hivatal ajánlásai nyomán intézkedéseket hozzanak, valamint hogy esettől függően – például pénzügyi, statisztikai vagy nyomonkövetési céllal – mely hatóságokat kell tájékoztatni az érintett feladataik elvégzése érdekében. Ilyen hatóságok lehetnek többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatok. Az EUB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a Hivatal jelentéseiben foglalt ajánlásoknak nincs kötelező joghatásuk az ilyen tagállami hatóságokra vagy az intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre. |
| --- | --- |

(30)

A nemzeti intézményi keretek sokfélesége miatt lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a lojális együttműködés elve alapján értesítsék a Hivatalt arról, hogy mely hatóságok rendelkeznek hatáskörrel arra vonatkozóan, hogy a Hivatal ajánlásai nyomán intézkedéseket hozzanak, valamint hogy esettől függően – például pénzügyi, statisztikai vagy nyomonkövetési céllal – mely hatóságokat kell tájékoztatni az érintett feladataik elvégzése érdekében. Ilyen hatóságok lehetnek többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatok. Az EUB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a Hivatal jelentéseiben foglalt ajánlásoknak nincs kötelező joghatásuk az ilyen tagállami hatóságokra vagy az intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre.

| (31) | A Hivatal számára biztosítani kell a pénz útjának visszakövetéséhez szükséges eszközöket annak érdekében, hogy fényt derítsen sok csalárd magatartás jellemző elkövetési módjára. A nemzeti hatóságokkal való együttműködésnek és az általuk nyújtott segítségnek köszönhetően a Hivatal jelenleg több tagállamban be tudja szerezni a vizsgálati tevékenysége szempontjából releváns, a hitelintézetek birtokában lévő bankszámla-információkat. Annak érdekében, hogy Unió-szerte hatékony megközelítést lehessen biztosítani, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meg kell határozni az illetékes nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy a Hivatal segítésére vonatkozó általános kötelezettségük részeként ellássák a Hivatalt a bankszámla-információkkal. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal, hogy ez az együttműködés mely illetékes hatóságokon keresztül valósul meg. Amikor a nemzeti hatóságok ilyen segítséget nyújtanak a Hivatalnak, ugyanolyan feltételek mellett kell eljárniuk, mint amelyek az érintett tagállam illetékes nemzeti hatóságaira alkalmazandók. |
| --- | --- |

(31)

A Hivatal számára biztosítani kell a pénz útjának visszakövetéséhez szükséges eszközöket annak érdekében, hogy fényt derítsen sok csalárd magatartás jellemző elkövetési módjára. A nemzeti hatóságokkal való együttműködésnek és az általuk nyújtott segítségnek köszönhetően a Hivatal jelenleg több tagállamban be tudja szerezni a vizsgálati tevékenysége szempontjából releváns, a hitelintézetek birtokában lévő bankszámla-információkat. Annak érdekében, hogy Unió-szerte hatékony megközelítést lehessen biztosítani, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meg kell határozni az illetékes nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy a Hivatal segítésére vonatkozó általános kötelezettségük részeként ellássák a Hivatalt a bankszámla-információkkal. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal, hogy ez az együttműködés mely illetékes hatóságokon keresztül valósul meg. Amikor a nemzeti hatóságok ilyen segítséget nyújtanak a Hivatalnak, ugyanolyan feltételek mellett kell eljárniuk, mint amelyek az érintett tagállam illetékes nemzeti hatóságaira alkalmazandók.

| (32) | Az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelmének és az azoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak az eljárási garanciák ellenőre hivatalának formájában belső feladatkört kell létrehoznia (a továbbiakban: az ellenőr), amelyet – a források hatékony felhasználása érdekében – igazgatási szempontból a Felügyelő Bizottsághoz kell rendelni, és amelynek munkájához megfelelő forrásokat kell biztosítani. Az ellenőrnek – többek között a Felügyelő Bizottságtól és a Hivataltól – teljesen függetlenül kell kezelnie a panaszokat, és biztosítani kell számára a hozzáférést a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információhoz. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelmének és az azoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak az eljárási garanciák ellenőre hivatalának formájában belső feladatkört kell létrehoznia (a továbbiakban: az ellenőr), amelyet – a források hatékony felhasználása érdekében – igazgatási szempontból a Felügyelő Bizottsághoz kell rendelni, és amelynek munkájához megfelelő forrásokat kell biztosítani. Az ellenőrnek – többek között a Felügyelő Bizottságtól és a Hivataltól – teljesen függetlenül kell kezelnie a panaszokat, és biztosítani kell számára a hozzáférést a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információhoz.

| (33) | Az érintettek panaszt nyújthatnak be az ellenőrhöz a Hivatal eljárási garanciáknak való megfelelésével kapcsolatban, valamint a vizsgálatokra alkalmazandó szabályok Hivatal általi megsértése, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértése miatt. E célból panaszkezelési mechanizmust kell létrehozni. Az ellenőr feladata az ilyen panaszokra válaszul ajánlásokat kiadni, amelyekben szükség esetén megoldásokat javasol a panaszban felvetett kérdésekre. Az ellenőrnek gyors, kontradiktórius eljárás keretében kell kivizsgálnia a panaszokat, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy folytassa a folyamatban lévő vizsgálatot. Az ellenőrnek lehetőséget kell adnia a panaszos és a Hivatal számára, hogy észrevételeket tegyenek a panaszos által felvetett problémákkal kapcsolatban, illetve hogy megoldják azokat. A főigazgató köteles meghozni az ellenőr ajánlása alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. A főigazgató kellően indokolt esetekben eltérhet az ellenőr ajánlásaitól. A végleges vizsgálati jelentéshez csatolni kell az ilyen eltérés indokait. |
| --- | --- |

(33)

Az érintettek panaszt nyújthatnak be az ellenőrhöz a Hivatal eljárási garanciáknak való megfelelésével kapcsolatban, valamint a vizsgálatokra alkalmazandó szabályok Hivatal általi megsértése, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértése miatt. E célból panaszkezelési mechanizmust kell létrehozni. Az ellenőr feladata az ilyen panaszokra válaszul ajánlásokat kiadni, amelyekben szükség esetén megoldásokat javasol a panaszban felvetett kérdésekre. Az ellenőrnek gyors, kontradiktórius eljárás keretében kell kivizsgálnia a panaszokat, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy folytassa a folyamatban lévő vizsgálatot. Az ellenőrnek lehetőséget kell adnia a panaszos és a Hivatal számára, hogy észrevételeket tegyenek a panaszos által felvetett problémákkal kapcsolatban, illetve hogy megoldják azokat. A főigazgató köteles meghozni az ellenőr ajánlása alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. A főigazgató kellően indokolt esetekben eltérhet az ellenőr ajánlásaitól. A végleges vizsgálati jelentéshez csatolni kell az ilyen eltérés indokait.

| (34) | A nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében az ellenőrnek éves jelentésében be kell számolnia a panaszkezelési mechanizmusról. Az éves jelentésnek ki kell térnie különösen a beérkezett panaszok számára, az érintett eljárási követelmények és alapvető jogok megsértésének típusaira, az érintett tevékenységekre és – amennyiben lehetséges – a Hivatal által a panaszok nyomán hozott intézkedésekre. |
| --- | --- |

(34)

A nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében az ellenőrnek éves jelentésében be kell számolnia a panaszkezelési mechanizmusról. Az éves jelentésnek ki kell térnie különösen a beérkezett panaszok számára, az érintett eljárási követelmények és alapvető jogok megsértésének típusaira, az érintett tevékenységekre és – amennyiben lehetséges – a Hivatal által a panaszok nyomán hozott intézkedésekre.

| (35) | A Hivatal általi, óvintézkedések elfogadása céljából történő korai információtovábbítás az Unió pénzügyi érdekei védelmének egyik alapvető eszköze. Annak érdekében, hogy e tekintetben biztosítható legyen a Hivatal és az intézmények, hivatalok, szervek és ügynökségek közötti szoros együttműködés, helyénvaló az utóbbiak számára lehetővé tenni, hogy bármikor konzultáljanak a Hivatallal bármilyen megfelelő óvintézkedésről hozandó döntés meghozatala céljából, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(35)

A Hivatal általi, óvintézkedések elfogadása céljából történő korai információtovábbítás az Unió pénzügyi érdekei védelmének egyik alapvető eszköze. Annak érdekében, hogy e tekintetben biztosítható legyen a Hivatal és az intézmények, hivatalok, szervek és ügynökségek közötti szoros együttműködés, helyénvaló az utóbbiak számára lehetővé tenni, hogy bármikor konzultáljanak a Hivatallal bármilyen megfelelő óvintézkedésről hozandó döntés meghozatala céljából, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is.

| (36) | A Hivatal által készített jelentések elfogadható bizonyítéknak minősülnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokban, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések. A Bizottság értékelő jelentése szerint néhány tagállamban e szabály nem biztosítja eléggé a Hivatal tevékenységeinek hatékonyságát. A Hivatal által készített jelentések hatékonyságának fokozása és következetes felhasználásának előmozdítása érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendeletben biztosítani kell az ilyen jelentések elfogadhatóságát a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban, továbbá a tagállami közigazgatási eljárásokban. A nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített jelentésekkel való egyenértékűség szabályát a továbbiakban is alkalmazni kell a büntetőjogi jellegű nemzeti bírósági eljárások esetében. A 883/2013/EU, Euratom rendeletnek biztosítania kell továbbá a Hivatal által készített jelentések elfogadhatóságát az uniós szintű közigazgatási és bírósági eljárásokban. |
| --- | --- |

(36)

A Hivatal által készített jelentések elfogadható bizonyítéknak minősülnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokban, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések. A Bizottság értékelő jelentése szerint néhány tagállamban e szabály nem biztosítja eléggé a Hivatal tevékenységeinek hatékonyságát. A Hivatal által készített jelentések hatékonyságának fokozása és következetes felhasználásának előmozdítása érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendeletben biztosítani kell az ilyen jelentések elfogadhatóságát a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban, továbbá a tagállami közigazgatási eljárásokban. A nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített jelentésekkel való egyenértékűség szabályát a továbbiakban is alkalmazni kell a büntetőjogi jellegű nemzeti bírósági eljárások esetében. A 883/2013/EU, Euratom rendeletnek biztosítania kell továbbá a Hivatal által készített jelentések elfogadhatóságát az uniós szintű közigazgatási és bírósági eljárásokban.

| (37) | A tagállamok csalás elleni koordinációs szolgálatainak intézményét a 883/2013/EU, Euratom rendelet vezette be a Hivatal és a tagállamok közötti hatékony együttműködés és a, többek között operatív jellegű, információcsere elősegítése céljából. A Bizottság értékelő jelentése szerint az említett szolgálatok pozitívan járultak hozzá a Hivatal munkájához. A Bizottság értékelő jelentése arra is rámutatott, hogy szükséges pontosítani az említett csalás elleni koordinációs szolgálatok szerepét annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal megkapja a vizsgálatai hatékony lefolytatásához szükséges segítséget, ugyanakkor a csalás elleni koordinációs szolgálatok szervezetének és hatáskörének meghatározását az egyes tagállamokra kell bízni. E tekintetben a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy biztosítsák, illetve összehangolják a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget a külső vagy belső vizsgálatok előtt, során vagy végén. |
| --- | --- |

(37)

A tagállamok csalás elleni koordinációs szolgálatainak intézményét a 883/2013/EU, Euratom rendelet vezette be a Hivatal és a tagállamok közötti hatékony együttműködés és a, többek között operatív jellegű, információcsere elősegítése céljából. A Bizottság értékelő jelentése szerint az említett szolgálatok pozitívan járultak hozzá a Hivatal munkájához. A Bizottság értékelő jelentése arra is rámutatott, hogy szükséges pontosítani az említett csalás elleni koordinációs szolgálatok szerepét annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal megkapja a vizsgálatai hatékony lefolytatásához szükséges segítséget, ugyanakkor a csalás elleni koordinációs szolgálatok szervezetének és hatáskörének meghatározását az egyes tagállamokra kell bízni. E tekintetben a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy biztosítsák, illetve összehangolják a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget a külső vagy belső vizsgálatok előtt, során vagy végén.

| (38) | A Hivatal azon kötelezettsége, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hozott intézkedéseik összehangolásához, kulcseleme a tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködés támogatására vonatkozó megbízatásának. Részletesebb szabályokat kell meghatározni a Hivatal koordinációs tevékenységeinek, továbbá a tagállami hatóságokkal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel ebben az összefüggésben folytatott együttműködésének elősegítése érdekében. Az említett szabályok nem érinthetik a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra és az ezen hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködésre irányadó egyes rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását, különösen az 515/97/EK tanácsi rendeletet (11) és a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12), sem pedig az európai strukturális és beruházási alapokhoz kapcsolódó koordinációs tevékenységeket. |
| --- | --- |

(38)

A Hivatal azon kötelezettsége, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hozott intézkedéseik összehangolásához, kulcseleme a tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködés támogatására vonatkozó megbízatásának. Részletesebb szabályokat kell meghatározni a Hivatal koordinációs tevékenységeinek, továbbá a tagállami hatóságokkal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel ebben az összefüggésben folytatott együttműködésének elősegítése érdekében. Az említett szabályok nem érinthetik a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra és az ezen hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködésre irányadó egyes rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását, különösen az 515/97/EK tanácsi rendeletet (11) és a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12), sem pedig az európai strukturális és beruházási alapokhoz kapcsolódó koordinációs tevékenységeket.

| (39) | Egyértelművé kell tenni, hogy ha a tagállamok illetékes hatóságai – többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatai – a Hivatallal vagy más illetékes hatóságokkal együttműködve az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából járnak el, továbbra is terhelik őket a nemzeti jog szerinti kötelezettségek. |
| --- | --- |

(39)

Egyértelművé kell tenni, hogy ha a tagállamok illetékes hatóságai – többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatai – a Hivatallal vagy más illetékes hatóságokkal együttműködve az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából járnak el, továbbra is terhelik őket a nemzeti jog szerinti kötelezettségek.

| (40) | Lehetővé kell tenni, hogy a csalás elleni koordinációs szolgálatok koordinációs tevékenységeik keretében segítséget nyújtsanak a Hivatalnak, továbbá hogy e szolgálatok egymással együttműködjenek a csalás elleni küzdelem területén való együttműködést szolgáló, rendelkezésre álló mechanizmusok további megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

(40)

Lehetővé kell tenni, hogy a csalás elleni koordinációs szolgálatok koordinációs tevékenységeik keretében segítséget nyújtsanak a Hivatalnak, továbbá hogy e szolgálatok egymással együttműködjenek a csalás elleni küzdelem területén való együttműködést szolgáló, rendelkezésre álló mechanizmusok további megerősítése érdekében.

| (41) | A tagállamok illetékes hatóságainak, valamint az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek meg kell hozniuk a Hivatal ajánlásai alapján indokolt intézkedéseket. Annak érdekében, hogy a Hivatal nyomon követhesse azon ügyeivel kapcsolatos fejleményeket, amelyekben igazságügyi ajánlásokat tesz egy tagállam nemzeti ügyészségeinek, a tagállamoknak a Hivatal kérésére meg kell küldeniük a Hivatal számára a nemzeti bíróság jogerős határozatát. Az igazságszolgáltatás függetlenségének maradéktalan megőrzése érdekében e továbbításra csak akkor kerülhet sor, ha az adott bírósági eljárás lezárult, és a jogerős bírósági határozat kihirdetésre került. |
| --- | --- |

(41)

A tagállamok illetékes hatóságainak, valamint az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek meg kell hozniuk a Hivatal ajánlásai alapján indokolt intézkedéseket. Annak érdekében, hogy a Hivatal nyomon követhesse azon ügyeivel kapcsolatos fejleményeket, amelyekben igazságügyi ajánlásokat tesz egy tagállam nemzeti ügyészségeinek, a tagállamoknak a Hivatal kérésére meg kell küldeniük a Hivatal számára a nemzeti bíróság jogerős határozatát. Az igazságszolgáltatás függetlenségének maradéktalan megőrzése érdekében e továbbításra csak akkor kerülhet sor, ha az adott bírósági eljárás lezárult, és a jogerős bírósági határozat kihirdetésre került.

| (42) | A vizsgálatok lefolytatására vonatkozó, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben foglalt eljárási szabályok kiegészítése céljából a Hivatalnak a vizsgálati eljárások tekintetében iránymutatásokat kell meghatároznia, amelyeket a Hivatal alkalmazottainak követniük kell. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálatok lefolytatására vonatkozó, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben foglalt eljárási szabályok kiegészítése céljából a Hivatalnak a vizsgálati eljárások tekintetében iránymutatásokat kell meghatároznia, amelyeket a Hivatal alkalmazottainak követniük kell.

| (43) | Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a Hivatal részt vehet az uniós joggal összhangban felállított közös nyomozócsoportokban, valamint hogy jogosult az ennek keretében szerzett operatív információk cseréjére. Az ilyen információk felhasználására azon uniós jogban előírt feltételek és biztosítékok vonatkoznak, amely alapján az adott közös nyomozócsoport létrejött. Amennyiben a Hivatal ilyen közös nyomozócsoportokban vesz részt, akkor – az uniós vagy nemzeti jogban esetlegesen fennálló jogi korlátok között – támogató feladatot végez és partneri szerepet játszik. |
| --- | --- |

(43)

Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a Hivatal részt vehet az uniós joggal összhangban felállított közös nyomozócsoportokban, valamint hogy jogosult az ennek keretében szerzett operatív információk cseréjére. Az ilyen információk felhasználására azon uniós jogban előírt feltételek és biztosítékok vonatkoznak, amely alapján az adott közös nyomozócsoport létrejött. Amennyiben a Hivatal ilyen közös nyomozócsoportokban vesz részt, akkor – az uniós vagy nemzeti jogban esetlegesen fennálló jogi korlátok között – támogató feladatot végez és partneri szerepet játszik.

| (44) | A Bizottságnak legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével értékelnie kell a 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazását és különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát annak mérlegelése érdekében, hogy az említett együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok indokolnak-e bármilyen módosítást. A Bizottságnak legkésőbb két évvel az említett értékelést követően adott esetben új, átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottságnak legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével értékelnie kell a 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazását és különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát annak mérlegelése érdekében, hogy az említett együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok indokolnak-e bármilyen módosítást. A Bizottságnak legkésőbb két évvel az említett értékelést követően adott esetben új, átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie.

| (45) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését a Hivatal működésének az Európai Ügyészség létrehozása következtében történő kiigazításán, továbbá a Hivatal vizsgálati hatékonyságának növelésén keresztül – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatra irányadó szabályok elfogadása révén – aminek célja a Hivatal és az Európai Ügyészség által folytatott vizsgálatok hatékonyabbá tétele – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését a Hivatal működésének az Európai Ügyészség létrehozása következtében történő kiigazításán, továbbá a Hivatal vizsgálati hatékonyságának növelésén keresztül – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatra irányadó szabályok elfogadása révén – aminek célja a Hivatal és az Európai Ügyészség által folytatott vizsgálatok hatékonyabbá tétele – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | Ez a rendelet nem módosítja a tagállamok azon hatáskörét és felelősségét, hogy a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(46)

Ez a rendelet nem módosítja a tagállamok azon hatáskörét és felelősségét, hogy a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából intézkedéseket hozzanak.

| (47) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. július 23-án hivatalos észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(47)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. július 23-án hivatalos észrevételeket tett.

| (48) | A 883/2013/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(48)

A 883/2013/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 883/2013/EU, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*);

| e) | az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (**). |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (**).

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."

(**)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”;"

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4a)   A Hivatal szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (*), megerősített együttműködés keretében létrehozott Európai Ügyészséggel. E kapcsolatnak a kölcsönös együttműködésen, az információcserén, a kiegészítő jellegen és az átfedések elkerülésén kell alapulnia. E kapcsolat keretében különösen azt kell biztosítani, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség megbízatásának egymást kiegészítő jellege és a Hivatal által az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás révén minden rendelkezésre álló eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.


  (*)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).”;" |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   A Hivatal szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (*), megerősített együttműködés keretében létrehozott Európai Ügyészséggel. E kapcsolatnak a kölcsönös együttműködésen, az információcserén, a kiegészítő jellegen és az átfedések elkerülésén kell alapulnia. E kapcsolat keretében különösen azt kell biztosítani, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség megbízatásának egymást kiegészítő jellege és a Hivatal által az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás révén minden rendelkezésre álló eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.

(*)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).”;"

*

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   E rendelet alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai, továbbá az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek igazgatási megállapodásokat köthetnek a Hivatallal. Ezen igazgatási megállapodások különösen az információ továbbítására, illetve a vizsgálatok lefolytatására és az azok nyomán hozott intézkedésekre vonatkozhatnak.” |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   E rendelet alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai, továbbá az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek igazgatási megállapodásokat köthetnek a Hivatallal. Ezen igazgatási megállapodások különösen az információ továbbítására, illetve a vizsgálatok lefolytatására és az azok nyomán hozott intézkedésekre vonatkozhatnak.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | »csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység«: e kifejezéseknek a vonatkozó uniós aktusokban meghatározott jelentése, továbbá a »más jogellenes tevékenység« fogalma magában foglalja a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanságot;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység«: e kifejezéseknek a vonatkozó uniós aktusokban meghatározott jelentése, továbbá a »más jogellenes tevékenység« fogalma magában foglalja a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanságot;”

| b) | a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | »igazgatási vizsgálatok« (a továbbiakban: a vizsgálatok): az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, valamint adott esetben a vizsgált tevékenységek szabálytalan jellegének megállapítása céljából a Hivatal által a 3. és a 4. cikkel összhangban végzett vizsgálat, ellenőrzés és egyéb intézkedés; e vizsgálatok nem befolyásolhatják az Európai Ügyészségnek, illetve a tagállamok illetékes hatóságainak a büntetőeljárás megindítására és lefolytatására vonatkozó hatáskörét.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

»igazgatási vizsgálatok« (a továbbiakban: a vizsgálatok): az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, valamint adott esetben a vizsgált tevékenységek szabálytalan jellegének megállapítása céljából a Hivatal által a 3. és a 4. cikkel összhangban végzett vizsgálat, ellenőrzés és egyéb intézkedés; e vizsgálatok nem befolyásolhatják az Európai Ügyészségnek, illetve a tagállamok illetékes hatóságainak a büntetőeljárás megindítására és lefolytatására vonatkozó hatáskörét.”;

| c) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „8. | »intézmény tagja«: az Európai Parlament tagja, az Európai Tanács tagja, egy tagállam miniszteri szintű képviselője a Tanácsban, a Bizottság tagja, az Európai Unió Bíróságának (EUB) tagja, az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának tagja vagy az Európai Számvevőszék tagja, az e minőségében általa ellátott feladatokkal összefüggésben az uniós jogban előírt kötelezettségei tekintetében;”. |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„8.

»intézmény tagja«: az Európai Parlament tagja, az Európai Tanács tagja, egy tagállam miniszteri szintű képviselője a Tanácsban, a Bizottság tagja, az Európai Unió Bíróságának (EUB) tagja, az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának tagja vagy az Európai Számvevőszék tagja, az e minőségében általa ellátott feladatokkal összefüggésben az uniós jogban előírt kötelezettségei tekintetében;”.

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Külső vizsgálatok

  (1)   A Hivatal az 1. cikkben említett területeken belül helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytat a tagállamokban, valamint – a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél.


  (2)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat e rendelettel összhangban – illetve amennyiben azokat e rendelet nem szabályozza, a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban – folytatja le.


  (3)   A gazdasági szereplőknek együtt kell működniük a Hivatallal annak vizsgálatai során. A Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet.


  (4)   Amikor az érintett gazdasági szereplő e cikk (3) bekezdésével összhangban aláveti magát az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, nem alkalmazandó a 2988/95/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (4) bekezdése, a 2185/96/Euratom, EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése, amennyiben ezek a rendelkezések előírják a nemzeti jognak való megfelelést, és a Hivatal információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférését képesek ugyanazon feltételeknek alárendelni, mint amelyek a nemzeti közigazgatási vizsgálókra vonatkoznak.


  (5)   A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül megadja a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében említett írásos meghatalmazásnak megfelelően a feladataikat hatékonyan láthassák el.
  Az érintett tagállam a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek megfelelően biztosítja, hogy a Hivatal alkalmazottai hozzáférhessenek valamennyi olyan, a vizsgálat tárgyára vonatkozó információhoz, dokumentumhoz és adathoz, amely szükségesnek bizonyul a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékony és eredményes lefolytatásához, és azt, hogy az alkalmazottak megőrizhessék az ilyen dokumentumokat vagy adatokat annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnjenek el. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett vizsgálhatja, mint amelyek a nemzeti ellenőrző hatóságok számára elő vannak írva a magántulajdonban lévő eszközök vizsgálata tekintetében, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.


  (6)   Ha a Hivatal alkalmazottai megállapítják, hogy a gazdasági szereplő ellenáll az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, azaz amikor a gazdasági szereplő nem biztosítja a Hivatal számára a szükséges belépést a helyiségeibe vagy bármely más, üzleti célra használt területre, információkat titkol el, vagy megakadályozza azon tevékenységek bármelyikének lefolytatását, amelyeket a Hivatalnak egy helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során el kell végeznie, az illetékes hatóságok – ideértve adott esetben az érintett tagállam bűnüldöző hatóságait is – megadják a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül lefolytathassa helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát.
  Az e bekezdésnek vagy az (5) bekezdésnek megfelelő segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai az érintett illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el. Amennyiben a nemzeti joggal összhangban az ilyen segítségnyújtáshoz igazságügyi hatóság általi meghatalmazásra van szükség, az ilyen meghatalmazást kérelmezni kell.


  (7)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot írásos meghatalmazás felmutatásával végzi a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. A Hivatal legkésőbb a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdésekor tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőt a helyszíni ellenőrzésre és vizsgálatra alkalmazandó eljárásról, többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokról és a gazdasági szereplő együttműködési kötelezettségéről.


  (8)   A ráruházott hatáskörök gyakorlása során a Hivatalnak be kell tartania az e rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK rendeletben meghatározott eljárási garanciákat. Helyszíni ellenőrzés és vizsgálat lefolytatása során az érintett gazdasági szereplő nem kötelezhető saját magára nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, és joga van egy általa választott személy jelenlétére. A gazdasági szereplő számára, amikor helyszíni ellenőrzés és vizsgálat során nyilatkozatokat tesz, lehetővé kell tenni, hogy használja azon tagállam bármely hivatalos nyelvét, ahol az említett gazdasági szereplő található. A választott személy jelenlétéhez való jog nem akadályozhatja a Hivatalt abban, hogy belépjen a gazdasági szereplő helyiségeibe és indokolatlanul nem késleltetheti a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdését.


  (9)   Amennyiben egy tagállam nem működik együtt a Hivatallal az (5) és a (6) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság alkalmazhatja az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit az adott helyszíni ellenőrzéssel és vizsgálattal kapcsolatos támogatás visszakövetelése érdekében.


  (10)   Vizsgálati tevékenységének részeként a Hivatal a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében, továbbá az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályokban meghatározott ellenőrzéseket és vizsgálatokat a tagállamokban, valamint a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban harmadik országokban és nemzetközi szervezetek helyiségeiben folytatja le.


  (11)   Külső vizsgálat során a Hivatal – amennyiben az a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges – hozzáférhet a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják. E célból a 4. cikk (2) és (4) bekezdése alkalmazandó.


  (12)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e külső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett tagállam illetékes hatóságait, és szükség esetén az érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket.
  Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályok sérelme nélkül gondoskodnak arról, hogy megfelelő intézkedésre kerüljön sor, amelyben a nemzeti joggal összhangban a Hivatal is részt vehet. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai kérésre tájékoztatják a Hivatalt a meghozott intézkedésekről, valamint az e bekezdés első albekezdésében említett tájékoztatás alapján tett megállapításaikról.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Külső vizsgálatok

(1)   A Hivatal az 1. cikkben említett területeken belül helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytat a tagállamokban, valamint – a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél.

(2)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat e rendelettel összhangban – illetve amennyiben azokat e rendelet nem szabályozza, a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban – folytatja le.

(3)   A gazdasági szereplőknek együtt kell működniük a Hivatallal annak vizsgálatai során. A Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet.

(4)   Amikor az érintett gazdasági szereplő e cikk (3) bekezdésével összhangban aláveti magát az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, nem alkalmazandó a 2988/95/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (4) bekezdése, a 2185/96/Euratom, EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése, amennyiben ezek a rendelkezések előírják a nemzeti jognak való megfelelést, és a Hivatal információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférését képesek ugyanazon feltételeknek alárendelni, mint amelyek a nemzeti közigazgatási vizsgálókra vonatkoznak.

(5)   A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül megadja a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében említett írásos meghatalmazásnak megfelelően a feladataikat hatékonyan láthassák el.

Az érintett tagállam a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek megfelelően biztosítja, hogy a Hivatal alkalmazottai hozzáférhessenek valamennyi olyan, a vizsgálat tárgyára vonatkozó információhoz, dokumentumhoz és adathoz, amely szükségesnek bizonyul a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékony és eredményes lefolytatásához, és azt, hogy az alkalmazottak megőrizhessék az ilyen dokumentumokat vagy adatokat annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnjenek el. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett vizsgálhatja, mint amelyek a nemzeti ellenőrző hatóságok számára elő vannak írva a magántulajdonban lévő eszközök vizsgálata tekintetében, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.

(6)   Ha a Hivatal alkalmazottai megállapítják, hogy a gazdasági szereplő ellenáll az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, azaz amikor a gazdasági szereplő nem biztosítja a Hivatal számára a szükséges belépést a helyiségeibe vagy bármely más, üzleti célra használt területre, információkat titkol el, vagy megakadályozza azon tevékenységek bármelyikének lefolytatását, amelyeket a Hivatalnak egy helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során el kell végeznie, az illetékes hatóságok – ideértve adott esetben az érintett tagállam bűnüldöző hatóságait is – megadják a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül lefolytathassa helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát.

Az e bekezdésnek vagy az (5) bekezdésnek megfelelő segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai az érintett illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el. Amennyiben a nemzeti joggal összhangban az ilyen segítségnyújtáshoz igazságügyi hatóság általi meghatalmazásra van szükség, az ilyen meghatalmazást kérelmezni kell.

(7)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot írásos meghatalmazás felmutatásával végzi a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. A Hivatal legkésőbb a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdésekor tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőt a helyszíni ellenőrzésre és vizsgálatra alkalmazandó eljárásról, többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokról és a gazdasági szereplő együttműködési kötelezettségéről.

(8)   A ráruházott hatáskörök gyakorlása során a Hivatalnak be kell tartania az e rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK rendeletben meghatározott eljárási garanciákat. Helyszíni ellenőrzés és vizsgálat lefolytatása során az érintett gazdasági szereplő nem kötelezhető saját magára nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, és joga van egy általa választott személy jelenlétére. A gazdasági szereplő számára, amikor helyszíni ellenőrzés és vizsgálat során nyilatkozatokat tesz, lehetővé kell tenni, hogy használja azon tagállam bármely hivatalos nyelvét, ahol az említett gazdasági szereplő található. A választott személy jelenlétéhez való jog nem akadályozhatja a Hivatalt abban, hogy belépjen a gazdasági szereplő helyiségeibe és indokolatlanul nem késleltetheti a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdését.

(9)   Amennyiben egy tagállam nem működik együtt a Hivatallal az (5) és a (6) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság alkalmazhatja az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit az adott helyszíni ellenőrzéssel és vizsgálattal kapcsolatos támogatás visszakövetelése érdekében.

(10)   Vizsgálati tevékenységének részeként a Hivatal a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében, továbbá az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályokban meghatározott ellenőrzéseket és vizsgálatokat a tagállamokban, valamint a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban harmadik országokban és nemzetközi szervezetek helyiségeiben folytatja le.

(11)   Külső vizsgálat során a Hivatal – amennyiben az a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges – hozzáférhet a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják. E célból a 4. cikk (2) és (4) bekezdése alkalmazandó.

(12)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e külső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett tagállam illetékes hatóságait, és szükség esetén az érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket.

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályok sérelme nélkül gondoskodnak arról, hogy megfelelő intézkedésre kerüljön sor, amelyben a nemzeti joggal összhangban a Hivatal is részt vehet. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai kérésre tájékoztatják a Hivatalt a meghozott intézkedésekről, valamint az e bekezdés első albekezdésében említett tájékoztatás alapján tett megállapításaikról.”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1)–(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat (a továbbiakban: a belső vizsgálatok) e rendeletnek és az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatoknak megfelelően kell lefolytatni.


  (2)   A belső vizsgálatok során:






  a) | a Hivatalnak joga van ahhoz, hogy közvetlenül és előzetes bejelentés nélkül hozzáférjen a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azt milyen típusú adathordozón tárolják, és belépjen az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek helyiségeibe. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag olyan mértékben vizsgálhatja, mint amilyen mértékben az említett eszközöket munkavégzésre használják, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatokban meghatározott feltételek mellett, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.
  A Hivatal felhatalmazást kap arra, hogy megvizsgálja az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő minden dokumentumról és minden adathordozó tartalmáról másolatot készíthet vagy kivonatot szerezhet, és szükség esetén az ilyen dokumentumokat vagy adatokat megőrizheti annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnjenek el; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1)–(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat (a továbbiakban: a belső vizsgálatok) e rendeletnek és az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatoknak megfelelően kell lefolytatni.

(2)   A belső vizsgálatok során:

a)

a Hivatalnak joga van ahhoz, hogy közvetlenül és előzetes bejelentés nélkül hozzáférjen a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azt milyen típusú adathordozón tárolják, és belépjen az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek helyiségeibe. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag olyan mértékben vizsgálhatja, mint amilyen mértékben az említett eszközöket munkavégzésre használják, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatokban meghatározott feltételek mellett, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.

A Hivatal felhatalmazást kap arra, hogy megvizsgálja az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő minden dokumentumról és minden adathordozó tartalmáról másolatot készíthet vagy kivonatot szerezhet, és szükség esetén az ilyen dokumentumokat vagy adatokat megőrizheti annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnjenek el;

| b) | a Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet az intézmények vagy szervek tisztviselőitől, egyéb alkalmazottjaitól, tagjaitól, a hivatal- vagy ügynökségvezetőktől vagy a személyzet tagjaitól, amelyeket az alkalmazandó uniós titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban részletesen dokumentálni kell. |
| --- | --- |

b)

a Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet az intézmények vagy szervek tisztviselőitől, egyéb alkalmazottjaitól, tagjaitól, a hivatal- vagy ügynökségvezetőktől vagy a személyzet tagjaitól, amelyeket az alkalmazandó uniós titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban részletesen dokumentálni kell.

(3)   A 3. cikkben előírtakkal azonos szabályok és feltételek betartásával a Hivatal helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat a gazdasági szereplők helyiségeiben, hogy hozzáférjen az intézményeknél, szerveknél, hivataloknál és ügynökségeknél folytatott vizsgálat tárgyát képező ügy szempontjából releváns információkhoz.

(4)   Az intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket minden olyan esetben tájékoztatni kell, amikor a Hivatal alkalmazottai belső vizsgálatot folytatnak helyiségeikben, amikor birtokukban lévő dokumentumokat vagy adatokat vizsgálnak, vagy ilyen információt kérnek. A 10. és a 11. cikk sérelme nélkül a Hivatal bármikor megküldheti a belső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információt az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára.”;

| b) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e belső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésre tájékoztatja a Hivatalt a meghozott intézkedésekről és a tájékoztatás alapján tett megállapításairól.” |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e belső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésre tájékoztatja a Hivatalt a meghozott intézkedésekről és a tájékoztatás alapján tett megállapításairól.”

| 5. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 12d. cikk sérelme nélkül a főigazgató vizsgálatot indíthat, ha kellő gyanú – amely alapulhat bármely harmadik fél vagy névtelen forrás által nyújtott információn – áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalást, korrupciót vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat indítására vonatkozó határozat figyelembe veheti, hogy a Hivatal forrásait hatékonyan kell felhasználni és az alkalmazott eszközöknek arányosaknak kell lenniük ez elérni kívánt célokkal. A belső vizsgálatokat illetően különös figyelmet kell fordítani arra, hogy mely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tudja a legjobban lefolytatni a vizsgálatot, és ennek során különösen a tények természetét, az ügy tényleges vagy lehetséges pénzügyi hatását, valamint azt kell szem előtt tartani, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy az ügyet bírósági útra kell terelni.


  (2)   A vizsgálat indítására vonatkozó határozatot a főigazgató saját kezdeményezésére, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség vagy egy tagállam kérelme alapján hozza meg.


  (3)   Az alatt az idő alatt, amíg a főigazgató mérlegeli, hogy a (2) bekezdésben említett kérelem alapján megindítja-e a belső vizsgálatot, illetve az alatt az idő alatt, amíg a Hivatal belső vizsgálatot folytat, a Hivatallal való eltérő megállapodás hiányában az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem indíthatnak párhuzamosan vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján.
  Ez a bekezdés nem alkalmazandó az Európai Ügyészség (EU) 2017/1939 rendelet szerinti nyomozásaira.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 12d. cikk sérelme nélkül a főigazgató vizsgálatot indíthat, ha kellő gyanú – amely alapulhat bármely harmadik fél vagy névtelen forrás által nyújtott információn – áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalást, korrupciót vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat indítására vonatkozó határozat figyelembe veheti, hogy a Hivatal forrásait hatékonyan kell felhasználni és az alkalmazott eszközöknek arányosaknak kell lenniük ez elérni kívánt célokkal. A belső vizsgálatokat illetően különös figyelmet kell fordítani arra, hogy mely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tudja a legjobban lefolytatni a vizsgálatot, és ennek során különösen a tények természetét, az ügy tényleges vagy lehetséges pénzügyi hatását, valamint azt kell szem előtt tartani, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy az ügyet bírósági útra kell terelni.

(2)   A vizsgálat indítására vonatkozó határozatot a főigazgató saját kezdeményezésére, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség vagy egy tagállam kérelme alapján hozza meg.

(3)   Az alatt az idő alatt, amíg a főigazgató mérlegeli, hogy a (2) bekezdésben említett kérelem alapján megindítja-e a belső vizsgálatot, illetve az alatt az idő alatt, amíg a Hivatal belső vizsgálatot folytat, a Hivatallal való eltérő megállapodás hiányában az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem indíthatnak párhuzamosan vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó az Európai Ügyészség (EU) 2017/1939 rendelet szerinti nyomozásaira.”;

| b) | az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot, haladéktalanul megküldhet minden releváns információt adott esetben az érintett tagállam illetékes hatóságainak, hogy azok az uniós és a nemzeti joggal összhangban meghozzák a megfelelő intézkedéseket, illetve az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az az említett intézményre, szervre, hivatalra vagy ügynökségre alkalmazandó szabályok alapján meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal adott esetben megállapodik az említett intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel az információt nyújtó forrás bizalmas jellegének védelmét célzó megfelelő intézkedésekről, és szükség esetén tájékoztatást kér a meghozott intézkedésekről.


  (6)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot annak ellenére, hogy kellő gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység történt, köteles haladéktalanul megküldeni az (5) bekezdésben említett információkat.” |
| --- | --- |

b)

az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot, haladéktalanul megküldhet minden releváns információt adott esetben az érintett tagállam illetékes hatóságainak, hogy azok az uniós és a nemzeti joggal összhangban meghozzák a megfelelő intézkedéseket, illetve az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az az említett intézményre, szervre, hivatalra vagy ügynökségre alkalmazandó szabályok alapján meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal adott esetben megállapodik az említett intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel az információt nyújtó forrás bizalmas jellegének védelmét célzó megfelelő intézkedésekről, és szükség esetén tájékoztatást kér a meghozott intézkedésekről.

(6)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot annak ellenére, hogy kellő gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység történt, köteles haladéktalanul megküldeni az (5) bekezdésben említett információkat.”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A főigazgató a vizsgálatok lefolytatását szükség esetén írásbeli utasításokkal irányítja. A vizsgálatokat a főigazgató irányítása alatt a Hivatal általa kijelölt alkalmazottai folytatják le. A főigazgató saját maga nem hajthat végre konkrét vizsgálati cselekményeket.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A főigazgató a vizsgálatok lefolytatását szükség esetén írásbeli utasításokkal irányítja. A vizsgálatokat a főigazgató irányítása alatt a Hivatal általa kijelölt alkalmazottai folytatják le. A főigazgató saját maga nem hajthat végre konkrét vizsgálati cselekményeket.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok illetékes hatóságai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai e rendelettel összhangban hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat. Az ilyen jellegű segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai a rájuk alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el.


  (3a)   A Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresése alapján a vizsgálat tárgyát képező ügyekkel kapcsolatban a tagállamok releváns illetékes hatóságai – az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett – a Hivatal rendelkezésére bocsátják a következőket:






  a) | az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 32a. cikkének (3) bekezdésében említett, központi automatizált mechanizmusok keretében rendelkezésre álló információ; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok illetékes hatóságai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai e rendelettel összhangban hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat. Az ilyen jellegű segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai a rájuk alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el.

(3a)   A Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresése alapján a vizsgálat tárgyát képező ügyekkel kapcsolatban a tagállamok releváns illetékes hatóságai – az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett – a Hivatal rendelkezésére bocsátják a következőket:

a)

az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 32a. cikkének (3) bekezdésében említett, központi automatizált mechanizmusok keretében rendelkezésre álló információ;

| b) | amennyiben a vizsgálathoz feltétlenül szükséges, az ügyletekkel kapcsolatos rögzített adatok. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a vizsgálathoz feltétlenül szükséges, az ügyletekkel kapcsolatos rögzített adatok.

A Hivatal megkeresésének tartalmaznia kell az intézkedés megfelelőségére és arányosságára vonatkozó indokolást, tekintettel a vizsgálat tárgyát képező ügyek jellegére és súlyosságára. Az ilyen megkeresés csak az első albekezdés a) és b) pontjában említett információkra vonatkozhat.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az első albekezdés a) és b) pontjának alkalmazása szempontjából relevánsnak minősülő illetékes hatóságokról.

(3b)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek biztosítják, hogy a tisztviselőik, egyéb alkalmazottaik, tagjaik, vezetőik és személyzetük tagjai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).”;"

*

| c) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | minden olyan információ, amely segíthet az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek dönteni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében meghozandó megfelelő igazgatási óvintézkedésekről;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

minden olyan információ, amely segíthet az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek dönteni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében meghozandó megfelelő igazgatási óvintézkedésekről;”

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség bármikor konzultálhat a Hivatallal abból a célból, hogy a Hivatallal szorosan együttműködve meghozza a megfelelő óvintézkedéseket, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt a meghozott óvintézkedésekről.”; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség bármikor konzultálhat a Hivatallal abból a célból, hogy a Hivatallal szorosan együttműködve meghozza a megfelelő óvintézkedéseket, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt a meghozott óvintézkedésekről.”;

| d) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Amennyiben egy vizsgálat nem zárható le a megindítását követő 12 hónapon belül, a főigazgató a 12 hónapos időtartam lejártakor és ezt követően hathavonta jelentést készít a Felügyelő Bizottság számára, amelyben ismerteti a vizsgálat elhúzódásának okait, és adott esetben a vizsgálat felgyorsítása érdekében a helyzet orvoslására tervezett intézkedéseket.” |
| --- | --- |

d)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben egy vizsgálat nem zárható le a megindítását követő 12 hónapon belül, a főigazgató a 12 hónapos időtartam lejártakor és ezt követően hathavonta jelentést készít a Felügyelő Bizottság számára, amelyben ismerteti a vizsgálat elhúzódásának okait, és adott esetben a vizsgálat felgyorsítása érdekében a helyzet orvoslására tervezett intézkedéseket.”

| 7. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8.cikk
  A Hivatal tájékoztatásának kötelezettsége

  (1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatal felé minden olyan információt, amely esetleges csalással, korrupcióval vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos.
  Amikor az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkének megfelelően jelentést tesznek az Európai Ügyészségnek, az e bekezdés első albekezdésében foglalt kötelezettséget úgy is teljesíthetik, hogy továbbítják a Hivatalnak az Európai Ügyészségnek megküldött jelentés másolatát.


  (2)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan birtokukban lévő dokumentumot vagy információt, amely a Hivatal által végzett, folyamatban lévő vizsgálatra vonatkozik.
  Egy vizsgálat megindítását megelőzően, a Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresésére továbbítaniuk kell a birtokukban lévő minden olyan dokumentumot és információt, amely szükséges az állítások értékeléséhez vagy az 5. cikk (1) bekezdésében a vizsgálatok indítására vonatkozóan meghatározott kritériumok alkalmazásához.


  (3)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan egyéb, birtokukban lévő, lényegesnek ítélt információt, dokumentumot vagy adatot, amely a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelemhez kapcsolódik.


  (4)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Európai Ügyészségre az olyan bűncselekmények tekintetében, amelyekkel kapcsolatban az az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét.
  Ez nem érinti az Európai Ügyészség arra vonatkozó lehetőségét, hogy benyújtsa a Hivatalnak az ügyekkel kapcsolatos releváns információkat az (EU) 2017/1939 rendelet 34. cikkének (8) bekezdésével, 36. cikkének (6) bekezdésével, 39. cikkének (4) bekezdésével, továbbá 101. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban.


  (5)   A 904/2010/EU tanácsi rendelet (*) szerinti információtovábbításhoz kapcsolódó rendelkezések változatlanok maradnak.



  (*)  A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8.cikk

A Hivatal tájékoztatásának kötelezettsége

(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatal felé minden olyan információt, amely esetleges csalással, korrupcióval vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos.

Amikor az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkének megfelelően jelentést tesznek az Európai Ügyészségnek, az e bekezdés első albekezdésében foglalt kötelezettséget úgy is teljesíthetik, hogy továbbítják a Hivatalnak az Európai Ügyészségnek megküldött jelentés másolatát.

(2)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan birtokukban lévő dokumentumot vagy információt, amely a Hivatal által végzett, folyamatban lévő vizsgálatra vonatkozik.

Egy vizsgálat megindítását megelőzően, a Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresésére továbbítaniuk kell a birtokukban lévő minden olyan dokumentumot és információt, amely szükséges az állítások értékeléséhez vagy az 5. cikk (1) bekezdésében a vizsgálatok indítására vonatkozóan meghatározott kritériumok alkalmazásához.

(3)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan egyéb, birtokukban lévő, lényegesnek ítélt információt, dokumentumot vagy adatot, amely a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelemhez kapcsolódik.

(4)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Európai Ügyészségre az olyan bűncselekmények tekintetében, amelyekkel kapcsolatban az az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét.

Ez nem érinti az Európai Ügyészség arra vonatkozó lehetőségét, hogy benyújtsa a Hivatalnak az ügyekkel kapcsolatos releváns információkat az (EU) 2017/1939 rendelet 34. cikkének (8) bekezdésével, 36. cikkének (6) bekezdésével, 39. cikkének (4) bekezdésével, továbbá 101. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban.

(5)   A 904/2010/EU tanácsi rendelet (*) szerinti információtovábbításhoz kapcsolódó rendelkezések változatlanok maradnak.

(*)  A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).”
  "

*

| 8. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A második és harmadik albekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók arra az esetre, ha helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok keretében kerül sor nyilatkozatok rögzítésére. Az érintett személy tekintetében alkalmazandók a 3. cikk (7) és (8) bekezdésében említett eljárási garanciák, különös tekintettel az egy általa választott személy jelenlétéhez való jogra.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A második és harmadik albekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók arra az esetre, ha helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok keretében kerül sor nyilatkozatok rögzítésére. Az érintett személy tekintetében alkalmazandók a 3. cikk (7) és (8) bekezdésében említett eljárási garanciák, különös tekintettel az egy általa választott személy jelenlétéhez való jogra.”;

| b) | a (4) bekezdés második és harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „E célból a Hivatal az érintett személynek felhívást küld arra, hogy írásban, vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazott általi meghallgatás keretében tegye meg észrevételeit. E felhívásnak tartalmaznia kell az érintett személyre vonatkozó tényállás összefoglalását és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikke által előírt információkat, továbbá meg kell benne jelölni az észrevételek benyújtásának határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a felhívás kézhezvételétől számított 10 munkanap. Az érintett személy kifejezett egyetértésével vagy a vizsgálat sürgősségét alátámasztó megfelelő indokok alapján e határidő lerövidíthető. A végleges vizsgálati jelentésben utalni kell az összes ilyen észrevételre.
  Azokban a kellően indokolt esetekben, amikor szükség van a vizsgálat vagy egy, az Európai Ügyészség vagy egy nemzeti igazságügyi hatóság által végzett, folyamatban lévő vagy jövőbeli bűnügyi nyomozás bizalmas jellegének megőrzésére, a főigazgató – adott esetben az Európai Ügyészséggel vagy az érintett nemzeti igazságügyi hatósággal való konzultációt követően – eltekinthet azon kötelezettség teljesítésétől, amely szerint az érintett személyt fel kell hívni észrevételei megtételére.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés második és harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„E célból a Hivatal az érintett személynek felhívást küld arra, hogy írásban, vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazott általi meghallgatás keretében tegye meg észrevételeit. E felhívásnak tartalmaznia kell az érintett személyre vonatkozó tényállás összefoglalását és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikke által előírt információkat, továbbá meg kell benne jelölni az észrevételek benyújtásának határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a felhívás kézhezvételétől számított 10 munkanap. Az érintett személy kifejezett egyetértésével vagy a vizsgálat sürgősségét alátámasztó megfelelő indokok alapján e határidő lerövidíthető. A végleges vizsgálati jelentésben utalni kell az összes ilyen észrevételre.

Azokban a kellően indokolt esetekben, amikor szükség van a vizsgálat vagy egy, az Európai Ügyészség vagy egy nemzeti igazságügyi hatóság által végzett, folyamatban lévő vagy jövőbeli bűnügyi nyomozás bizalmas jellegének megőrzésére, a főigazgató – adott esetben az Európai Ügyészséggel vagy az érintett nemzeti igazságügyi hatósággal való konzultációt követően – eltekinthet azon kötelezettség teljesítésétől, amely szerint az érintett személyt fel kell hívni észrevételei megtételére.”

| 9. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „9a. cikk
  Az eljárási garanciák ellenőre

  (1)   Az eljárási garanciák ellenőrét (a továbbiakban: az ellenőr) a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság nevezi ki ötéves, nem megújítható hivatali időre. Az ellenőr az említett hivatali idő lejártával mindaddig a hivatalában marad, amíg helyébe más nem lép.


  (2)   Az ellenőr adminisztratív szempontból a Felügyelő Bizottsághoz tartozik. A Felügyelő Bizottság titkársága köteles minden szükséges adminisztratív és jogi támogatást megadni az ellenőr számára.


  (3)   A Bizottság a jóváhagyott költségvetéséből biztosítja a Felügyelő Bizottság részére az ellenőr számára szükséges személyzetet és pénzügyi eszközöket.


  (4)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság elkészíti az ellenőr tisztségére megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt követően a Bizottság kinevezi az ellenőrt.


  (5)   Az ellenőrnek megfelelő képesítéssel és tapasztalattal kell rendelkeznie az eljárási garanciák területén.


  (6)   Az ellenőrnek teljes mértékben – így a Hivataltól és a Felügyelő Bizottságtól is – függetlenül kell ellátnia a feladatait, továbbá feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat senkitől.


  (7)   Ha az ellenőr már nem felel meg a hivatal betöltéséhez szükséges feltételeknek, illetve ha az ellenőrt súlyos kötelességszegés elkövetésében vétkesnek találják, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel felmentheti az ellenőrt a hivatalából.


  (8)   Az ellenőrnek a 9b. cikkben említett mechanizmus értelmében figyelemmel kell kísérnie azt, hogy a Hivatal tiszteletben tartja-e a 9. cikkben említett eljárási garanciákat, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat. Az ellenőr felelős a 9b. cikkben említett panaszok kezeléséért.


  (9)   Az ellenőrnek tevékenységéről évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. A jelentésben nem említhet olyan egyedi eseteket, amelyekben vizsgálat folyik, és a vizsgálatok bizalmas jellegét azok lezárása után is biztosítania kell. Az ellenőrnek az ajánlásai nyomán felmerülő valamennyi rendszerszintű problémáról jelentést kell tennie a Felügyelő Bizottságnak.



  9b. cikk
  Panaszkezelési mechanizmus

  (1)   Az érintett személyek jogosultak panasszal élni az ellenőrnél a 9. cikkben említett eljárási garanciáknak a Hivatal általi tiszteletben tartásával kapcsolatban, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján. A panasz benyújtásának nincs felfüggesztő hatálya a panasz tárgyát képező vizsgálat lefolytatására nézve.


  (2)   A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A vizsgálat lezárását követő egy hónapon túl nem lehet panaszt benyújtani.
  A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben említett tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.


  (3)   Az ellenőrnek a panasz kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a főigazgatót.
  Az ellenőrnek a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül meg kell állapítania, hogy teljesülnek-e az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak.
  Az (1) és a (2) bekezdésnek való megfelelés esetén az ellenőr felkéri a Hivatalt, hogy tegyen lépéseket a panasz megoldása érdekében, és 15 munkanapon belül erről tájékoztassa az adatkezelőt.
  Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, az ellenőrnek le kell zárnia az ügyet, és haladéktalanul tájékoztatnia kell a panaszost.


  (4)   A 10. cikk sérelme nélkül, a Hivatal az ellenőr rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy az ellenőr megállapítsa, indokolt-e a panasz, valamint minden információt, amely szolgálja a panasz rendezését és lehetővé teszi az ellenőr számára, hogy ajánlást bocsásson ki.


  (5)   Az ellenőrnek haladéktalanul, de legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a Hivatal tájékoztatta az ellenőrt a panasz rendezése érdekében meghozott intézkedésekről, ajánlást kell kibocsátania arról, hogy milyen módon rendezhető a panasz. Amennyiben a (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett 15 napos határidőn nem kap tájékoztatást, az ellenőrnek az ezen határidő lejártát követő két hónapon belül kell ajánlást kibocsátania.
  Kivételes esetekben az ellenőr dönthet úgy, hogy további 15 naptári nappal meghosszabbítja az ajánlás kibocsátására rendelkezésre álló határidőt. Az ellenőrnek írásban tájékoztatnia kell a főigazgatót az ilyen meghosszabbítás okairól.
  Az ellenőr a 9. cikkben említett eljárási garanciák vagy a Hivatal által végzett vizsgálatokra vonatkozó szabályok megsértésére, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértésére hivatkozva javasolhatja a Hivatalnak, hogy módosítsa vagy vonja vissza ajánlásait vagy jelentéseit.
  Az ajánlás kibocsátása előtt az ellenőrnek konzultálnia kell a Felügyelő Bizottsággal, hogy kikérje annak véleményét.
  Az ellenőrnek az ajánlást be kell nyújtania a Hivatalhoz, és arról megfelelően tájékoztatnia kell a panaszost.
  Amennyiben az ellenőr az e bekezdésben foglalt határidőn belül nem tesz ajánlást, úgy kell tekinteni, hogy a panaszt ajánlás nélkül elutasította.


  (6)   Az ellenőrnek kontradiktórius eljárás keretében, a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatásának befolyásolása nélkül kell vizsgálnia a panaszt.
  Az ellenőr tanúkat is felkérhet, hogy írásban vagy szóban magyarázattal szolgáljanak a tényállás tisztázása szempontjából az ellenőr által relevánsnak ítélt információkkal kapcsolatban. A tanúk megtagadhatják az ilyen magyarázatok megadását.


  (7)   A főigazgatónak meg kell hoznia az ajánlás alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. Ha a főigazgató úgy dönt, hogy nem követi az ellenőr ajánlását, a főigazgatónak tájékoztatnia kell a panaszost és az ellenőrt az említett döntésének fő indokairól, kivéve, ha ez befolyásolná a folyamatban lévő vizsgálatot. A főigazgatónak a végleges vizsgálati jelentéshez csatolt feljegyzésben meg kell indokolnia, hogy miért nem követi az ellenőr ajánlását.


  (8)   Az e cikk szerinti panaszkezelési mechanizmus nem érinti a Szerződések alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, beleértve a kártérítés iránti kereseteket.


  (9)   A főigazgató kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely az ellenőr megbízatásának keretébe tartozó eljárási garanciákkal vagy alapvető jogokkal kapcsolatos, többek között azon döntésről, hogy eltekint az érintett személynek a 9. cikk (3) bekezdése szerinti tájékoztatásától. A főigazgatónak minden ilyen kérés esetében meg kell jelölnie azt a határidőt is, amelyen belül az ellenőrnek válaszolnia kell.


  (10)   A személyzeti szabályzat 90. cikkében meghatározott határidők sérelme nélkül, ha a főigazgatóhoz egy uniós tisztviselő vagy egyéb alkalmazott a személyzeti szabályzat 90a. cikkével összhangban panaszt nyújt be és a tisztviselő vagy az egyéb alkalmazott ugyanezen kérdéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az ellenőrhöz, a főigazgatónak a panaszra való válaszadás előtt meg kell várnia az ellenőr ajánlását.


  (11)   Az ellenőrnek a Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadnia.
  Az említett végrehajtási rendelkezéseknek különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokra kell kiterjedniük:






  a) | a panaszok benyújtása; |
| --- | --- | --- |

9.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„9a. cikk

Az eljárási garanciák ellenőre

(1)   Az eljárási garanciák ellenőrét (a továbbiakban: az ellenőr) a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság nevezi ki ötéves, nem megújítható hivatali időre. Az ellenőr az említett hivatali idő lejártával mindaddig a hivatalában marad, amíg helyébe más nem lép.

(2)   Az ellenőr adminisztratív szempontból a Felügyelő Bizottsághoz tartozik. A Felügyelő Bizottság titkársága köteles minden szükséges adminisztratív és jogi támogatást megadni az ellenőr számára.

(3)   A Bizottság a jóváhagyott költségvetéséből biztosítja a Felügyelő Bizottság részére az ellenőr számára szükséges személyzetet és pénzügyi eszközöket.

(4)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság elkészíti az ellenőr tisztségére megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt követően a Bizottság kinevezi az ellenőrt.

(5)   Az ellenőrnek megfelelő képesítéssel és tapasztalattal kell rendelkeznie az eljárási garanciák területén.

(6)   Az ellenőrnek teljes mértékben – így a Hivataltól és a Felügyelő Bizottságtól is – függetlenül kell ellátnia a feladatait, továbbá feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat senkitől.

(7)   Ha az ellenőr már nem felel meg a hivatal betöltéséhez szükséges feltételeknek, illetve ha az ellenőrt súlyos kötelességszegés elkövetésében vétkesnek találják, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel felmentheti az ellenőrt a hivatalából.

(8)   Az ellenőrnek a 9b. cikkben említett mechanizmus értelmében figyelemmel kell kísérnie azt, hogy a Hivatal tiszteletben tartja-e a 9. cikkben említett eljárási garanciákat, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat. Az ellenőr felelős a 9b. cikkben említett panaszok kezeléséért.

(9)   Az ellenőrnek tevékenységéről évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. A jelentésben nem említhet olyan egyedi eseteket, amelyekben vizsgálat folyik, és a vizsgálatok bizalmas jellegét azok lezárása után is biztosítania kell. Az ellenőrnek az ajánlásai nyomán felmerülő valamennyi rendszerszintű problémáról jelentést kell tennie a Felügyelő Bizottságnak.

9b. cikk

Panaszkezelési mechanizmus

(1)   Az érintett személyek jogosultak panasszal élni az ellenőrnél a 9. cikkben említett eljárási garanciáknak a Hivatal általi tiszteletben tartásával kapcsolatban, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján. A panasz benyújtásának nincs felfüggesztő hatálya a panasz tárgyát képező vizsgálat lefolytatására nézve.

(2)   A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A vizsgálat lezárását követő egy hónapon túl nem lehet panaszt benyújtani.

A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben említett tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.

(3)   Az ellenőrnek a panasz kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a főigazgatót.

Az ellenőrnek a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül meg kell állapítania, hogy teljesülnek-e az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak.

Az (1) és a (2) bekezdésnek való megfelelés esetén az ellenőr felkéri a Hivatalt, hogy tegyen lépéseket a panasz megoldása érdekében, és 15 munkanapon belül erről tájékoztassa az adatkezelőt.

Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, az ellenőrnek le kell zárnia az ügyet, és haladéktalanul tájékoztatnia kell a panaszost.

(4)   A 10. cikk sérelme nélkül, a Hivatal az ellenőr rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy az ellenőr megállapítsa, indokolt-e a panasz, valamint minden információt, amely szolgálja a panasz rendezését és lehetővé teszi az ellenőr számára, hogy ajánlást bocsásson ki.

(5)   Az ellenőrnek haladéktalanul, de legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a Hivatal tájékoztatta az ellenőrt a panasz rendezése érdekében meghozott intézkedésekről, ajánlást kell kibocsátania arról, hogy milyen módon rendezhető a panasz. Amennyiben a (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett 15 napos határidőn nem kap tájékoztatást, az ellenőrnek az ezen határidő lejártát követő két hónapon belül kell ajánlást kibocsátania.

Kivételes esetekben az ellenőr dönthet úgy, hogy további 15 naptári nappal meghosszabbítja az ajánlás kibocsátására rendelkezésre álló határidőt. Az ellenőrnek írásban tájékoztatnia kell a főigazgatót az ilyen meghosszabbítás okairól.

Az ellenőr a 9. cikkben említett eljárási garanciák vagy a Hivatal által végzett vizsgálatokra vonatkozó szabályok megsértésére, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértésére hivatkozva javasolhatja a Hivatalnak, hogy módosítsa vagy vonja vissza ajánlásait vagy jelentéseit.

Az ajánlás kibocsátása előtt az ellenőrnek konzultálnia kell a Felügyelő Bizottsággal, hogy kikérje annak véleményét.

Az ellenőrnek az ajánlást be kell nyújtania a Hivatalhoz, és arról megfelelően tájékoztatnia kell a panaszost.

Amennyiben az ellenőr az e bekezdésben foglalt határidőn belül nem tesz ajánlást, úgy kell tekinteni, hogy a panaszt ajánlás nélkül elutasította.

(6)   Az ellenőrnek kontradiktórius eljárás keretében, a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatásának befolyásolása nélkül kell vizsgálnia a panaszt.

Az ellenőr tanúkat is felkérhet, hogy írásban vagy szóban magyarázattal szolgáljanak a tényállás tisztázása szempontjából az ellenőr által relevánsnak ítélt információkkal kapcsolatban. A tanúk megtagadhatják az ilyen magyarázatok megadását.

(7)   A főigazgatónak meg kell hoznia az ajánlás alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. Ha a főigazgató úgy dönt, hogy nem követi az ellenőr ajánlását, a főigazgatónak tájékoztatnia kell a panaszost és az ellenőrt az említett döntésének fő indokairól, kivéve, ha ez befolyásolná a folyamatban lévő vizsgálatot. A főigazgatónak a végleges vizsgálati jelentéshez csatolt feljegyzésben meg kell indokolnia, hogy miért nem követi az ellenőr ajánlását.

(8)   Az e cikk szerinti panaszkezelési mechanizmus nem érinti a Szerződések alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, beleértve a kártérítés iránti kereseteket.

(9)   A főigazgató kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely az ellenőr megbízatásának keretébe tartozó eljárási garanciákkal vagy alapvető jogokkal kapcsolatos, többek között azon döntésről, hogy eltekint az érintett személynek a 9. cikk (3) bekezdése szerinti tájékoztatásától. A főigazgatónak minden ilyen kérés esetében meg kell jelölnie azt a határidőt is, amelyen belül az ellenőrnek válaszolnia kell.

(10)   A személyzeti szabályzat 90. cikkében meghatározott határidők sérelme nélkül, ha a főigazgatóhoz egy uniós tisztviselő vagy egyéb alkalmazott a személyzeti szabályzat 90a. cikkével összhangban panaszt nyújt be és a tisztviselő vagy az egyéb alkalmazott ugyanezen kérdéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az ellenőrhöz, a főigazgatónak a panaszra való válaszadás előtt meg kell várnia az ellenőr ajánlását.

(11)   Az ellenőrnek a Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadnia.

Az említett végrehajtási rendelkezéseknek különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokra kell kiterjedniük:

a)

a panaszok benyújtása;

| b) | a Felügyelő Bizottság, az ellenőr és a főigazgató közötti információcsere; |
| --- | --- |

b)

a Felügyelő Bizottság, az ellenőr és a főigazgató közötti információcsere;

| c) | a panaszban felvetett kérdések Hivatal általi kezelésének folyamata; |
| --- | --- |

c)

a panaszban felvetett kérdések Hivatal általi kezelésének folyamata;

| d) | a panasznak a (6) bekezdés első albekezdésével összhangban, kontradiktórius eljárás keretében történő kivizsgálása; |
| --- | --- |

d)

a panasznak a (6) bekezdés első albekezdésével összhangban, kontradiktórius eljárás keretében történő kivizsgálása;

| e) | az ellenőr ajánlásának kibocsátása és közlése; |
| --- | --- |

e)

az ellenőr ajánlásának kibocsátása és közlése;

| f) | a kellően indokolt esetek, amelyekben a főigazgató eltérhet az ellenőr ajánlásától, és az ilyen esetekben követendő eljárás.” |
| --- | --- |

f)

a kellően indokolt esetek, amelyekben a főigazgató eltérhet az ellenőr ajánlásától, és az ilyen esetekben követendő eljárás.”

| 10. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3a)   Az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*) kell alkalmazni a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység bejelentésére és az ilyen jogsértéseket bejelentő személyek védelmére.


  (3b)   Amennyiben a Hivatal az ügy bírósági útra való terelését javasolja – a visszaélést bejelentő személyek és az informátorok titoktartáshoz való jogainak sérelme nélkül, valamint az alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban –, az érintett személy a Hivataltól kérheti a 11. cikk értelmében készített jelentés rá vonatkozó részének a rendelkezésére bocsátását. A Hivatal erről a kérelemről haladéktalanul értesíti az említett jelentés valamennyi címzettjét, és kizárólag a címzettek kifejezett hozzájárulásával engedélyezi a hozzáférést. A címzetteknek a kérelem kézhezvételétől számított 12 hónapon belül kell válaszolniuk. Amennyiben ebben az időszakban senki nem emel kifogást, a Hivatal engedélyezi a hozzáférést.
  Az illetékes hatóság e határidő lejárta előtt is engedélyezheti a Hivatal számára a hozzáférés megadását.


  (*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

10.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   Az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*) kell alkalmazni a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység bejelentésére és az ilyen jogsértéseket bejelentő személyek védelmére.

(3b)   Amennyiben a Hivatal az ügy bírósági útra való terelését javasolja – a visszaélést bejelentő személyek és az informátorok titoktartáshoz való jogainak sérelme nélkül, valamint az alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban –, az érintett személy a Hivataltól kérheti a 11. cikk értelmében készített jelentés rá vonatkozó részének a rendelkezésére bocsátását. A Hivatal erről a kérelemről haladéktalanul értesíti az említett jelentés valamennyi címzettjét, és kizárólag a címzettek kifejezett hozzájárulásával engedélyezi a hozzáférést. A címzetteknek a kérelem kézhezvételétől számított 12 hónapon belül kell válaszolniuk. Amennyiben ebben az időszakban senki nem emel kifogást, a Hivatal engedélyezi a hozzáférést.

Az illetékes hatóság e határidő lejárta előtt is engedélyezheti a Hivatal számára a hozzáférés megadását.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).”;"

*

| b) | a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikkével összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikkével összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.”

| 11. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A jelentéshez adott esetben mellékelni kell a főigazgatónak a meghozandó intézkedésre vonatkozó ajánlásait. Ezen ajánlásokban adott esetben fel kell tüntetni az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó fegyelmi, közigazgatási, pénzügyi vagy igazságügyi intézkedéseket, valamint meg kell jelölni különösen a becsült visszakövetelendő összeget, valamint a megállapított tények előzetes jogi minősítését.”; |
| --- | --- | --- |

11.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A jelentéshez adott esetben mellékelni kell a főigazgatónak a meghozandó intézkedésre vonatkozó ajánlásait. Ezen ajánlásokban adott esetben fel kell tüntetni az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó fegyelmi, közigazgatási, pénzügyi vagy igazságügyi intézkedéseket, valamint meg kell jelölni különösen a becsült visszakövetelendő összeget, valamint a megállapított tények előzetes jogi minősítését.”;

| b) | a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások elkészítése során figyelembe kell venni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit és – amennyiben alkalmazandó – az érintett tagállam nemzeti jogának vonatkozó rendelkezéseit.
  Az első albekezdés alapján elkészített jelentések – az ezeket a jelentéseket alátámasztó és a jelentésekhez csatolt valamennyi bizonyítékkal együtt – elfogadható bizonyítéknak minősülnek:






  a) | a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban és a tagállami közigazgatási eljárásokban; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások elkészítése során figyelembe kell venni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit és – amennyiben alkalmazandó – az érintett tagállam nemzeti jogának vonatkozó rendelkezéseit.

Az első albekezdés alapján elkészített jelentések – az ezeket a jelentéseket alátámasztó és a jelentésekhez csatolt valamennyi bizonyítékkal együtt – elfogadható bizonyítéknak minősülnek:

a)

a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban és a tagállami közigazgatási eljárásokban;

| b) | abban a tagállamban, amelyben azok felhasználása szükségesnek bizonyul, ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések esetében, és azokra a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentésekre alkalmazandó értékelési szabályokkal azonos értékelési szabályoknak kell vonatkozniuk, továbbá azokat az ilyen jelentésekkel egyenértékű bizonyítékként kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

b)

abban a tagállamban, amelyben azok felhasználása szükségesnek bizonyul, ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések esetében, és azokra a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentésekre alkalmazandó értékelési szabályokkal azonos értékelési szabályoknak kell vonatkozniuk, továbbá azokat az ilyen jelentésekkel egyenértékű bizonyítékként kell figyelembe venni;

| c) | az EUB előtti bírósági eljárásokban és az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli közigazgatási eljárásokban. |
| --- | --- |

c)

az EUB előtti bírósági eljárásokban és az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli közigazgatási eljárásokban.

A tagállamok tájékoztatják a Hivatalt a nemzeti jog minden olyan szabályáról, amely releváns a második albekezdés b) pontjának alkalmazása szempontjából.

A második albekezdés b) pontja tekintetében a tagállamok a Hivatal kérésére megküldik a Hivatalnak a nemzeti bíróságok jogerős határozatát, miután az adott bírósági eljárás lezárult és kihirdetésre került a jogerős bírósági határozat.

E rendelet nem érinti az EUB, valamint a nemzeti bíróságok és az illetékes szervek azon hatáskörét a közigazgatási és büntetőeljárásokban, hogy szabadon mérlegeljék a Hivatal által készített jelentések bizonyító erejét.

(2a)   A Hivatal megteszi az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások egyenletes minőségének biztosításához szükséges megfelelő intézkedéseket.

(3)   A külső vizsgálatot követően készített jelentéseket és ajánlásokat, valamint az azokkal összefüggő összes vonatkozó dokumentumot a külső vizsgálatokra vonatkozó szabályoknak megfelelően meg kell küldeni az érintett tagállamok illetékes hatóságainak, valamint szükség esetén az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek. Az érintett tagállam illetékes hatóságainak és – adott esetben – az intézménynek, a szervnek, a hivatalnak vagy az ügynökségnek meg kell hozniuk a külső vizsgálat eredménye alapján indokolt intézkedéseket, és erről a jelentést kísérő ajánlásokban meghatározott időtartamon belül, valamint – ezenfelül – a Hivatal kérésére jelentést kell küldeniük a Hivatalnak. A tagállamok értesíthetik a Hivatalt az ilyen jelentések, ajánlások és dokumentumok kezelésében illetékes nemzeti hatóságokról.”;

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben egy belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt tények büntetőeljárást vonhatnak maguk után, ezt az információt – az ajánlásokkal együtt – a 12c. és a 12d. cikk sérelme nélkül haladéktalanul továbbítani kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak.
  A Hivatal kérésére az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az ajánlásokban meghatározott határidőn belül meg kell küldeniük a Hivatal számára az azzal kapcsolatos információkat, hogy – ha volt ilyen – milyen intézkedést hoztak, illetve hogy adott esetben miért nem hajtották végre az ajánlásokat azt követően, hogy a Hivatal az e bekezdés első albekezdésének megfelelően információt továbbított a részükre.”; |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben egy belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt tények büntetőeljárást vonhatnak maguk után, ezt az információt – az ajánlásokkal együtt – a 12c. és a 12d. cikk sérelme nélkül haladéktalanul továbbítani kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak.

A Hivatal kérésére az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az ajánlásokban meghatározott határidőn belül meg kell küldeniük a Hivatal számára az azzal kapcsolatos információkat, hogy – ha volt ilyen – milyen intézkedést hoztak, illetve hogy adott esetben miért nem hajtották végre az ajánlásokat azt követően, hogy a Hivatal az e bekezdés első albekezdésének megfelelően információt továbbított a részükre.”;

| d) | a (6) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

a (6) bekezdést el kell hagyni;

| e) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Amennyiben egy informátor a Hivatalnak vizsgálat megindítását eredményező információt szolgáltatott, a Hivatal értesíti ezt az informátort a vizsgálat lezárásáról, kivéve abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy ez sértené az érintett személy jogos érdekeit és hátrányosan befolyásolná a vizsgálat és az azt követően hozandó intézkedések hatékonyságát, vagy ellentétes lenne a titoktartási követelményekkel.” |
| --- | --- |

e)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben egy informátor a Hivatalnak vizsgálat megindítását eredményező információt szolgáltatott, a Hivatal értesíti ezt az informátort a vizsgálat lezárásáról, kivéve abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy ez sértené az érintett személy jogos érdekeit és hátrányosan befolyásolná a vizsgálat és az azt követően hozandó intézkedések hatékonyságát, vagy ellentétes lenne a titoktartási követelményekkel.”

| 12. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E rendelet 10. és 11. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal a külső vizsgálatok lefolytatása során megszerzett információkat továbbíthatja az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára kellő időben ahhoz, hogy azok nemzeti joguknak megfelelően meghozhassák a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek is továbbíthat ilyen információt.”; |
| --- | --- | --- |

12.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet 10. és 11. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal a külső vizsgálatok lefolytatása során megszerzett információkat továbbíthatja az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára kellő időben ahhoz, hogy azok nemzeti joguknak megfelelően meghozhassák a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek is továbbíthat ilyen információt.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságainak – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – haladéktalanul, de legkésőbb az e cikkel összhangban számukra továbbított információk kézhezvételétől számított 12 hónapon belül tájékoztatniuk kell a Hivatalt az említett információk alapján tett intézkedésekről.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságainak – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – haladéktalanul, de legkésőbb az e cikkel összhangban számukra továbbított információk kézhezvételétől számított 12 hónapon belül tájékoztatniuk kell a Hivatalt az említett információk alapján tett intézkedésekről.”;

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A Hivatal a releváns információkat továbbíthatja a 904/2010/EU rendelettel létrehozott Eurofisc hálózat számára. Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok a 904/2010/EU rendeletben meghatározott feltételek mellett a releváns információkat továbbíthatják az Eurofisc hálózatból a Hivatal részére.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Hivatal a releváns információkat továbbíthatja a 904/2010/EU rendelettel létrehozott Eurofisc hálózat számára. Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok a 904/2010/EU rendeletben meghatározott feltételek mellett a releváns információkat továbbíthatják az Eurofisc hálózatból a Hivatal részére.”

| 13. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Csalás elleni koordinációs szolgálatok

  (1)   Minden tagállam e rendelet alkalmazásában kijelöl egy szolgálatot (a továbbiakban: a csalás elleni koordinációs szolgálat), amely elősegíti a Hivatallal való hatékony együttműködést és információcserét, ideértve az operatív jellegű információk cseréjét is. Adott esetben, a nemzeti joggal összhangban, a csalás elleni koordinációs szolgálat e rendelet alkalmazásában illetékes hatóságnak tekinthető.


  (2)   A Hivatal kérésére, még mielőtt döntés születne arról, hogy vizsgálatot indítanak-e, továbbá a vizsgálat során vagy azt követően, a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak biztosítaniuk kell vagy össze kell hangolniuk a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget. Az ilyen segítség magában foglalja különösen a tagállami illetékes hatóságok által a 3. cikk (5) és (6) bekezdésével, a 7. cikk (3) bekezdésével, továbbá a 8. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban nyújtott segítséget.


  (3)   A csalás elleni koordinációs szolgálatok – kérésre – segítséget nyújthatnak a Hivatal számára ahhoz, hogy a 12b. cikkel összhangban koordinációs tevékenységeket végezzen, ideértve adott esetben a csalás elleni koordinációs szolgálatok közötti horizontális együttműködést és információcserét is.



  12b. cikk
  Koordinációs tevékenységek

  (1)   Az 1. cikk (2) bekezdése szerint a Hivatal megszervezheti és elősegítheti az együttműködést a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, továbbá – az együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – a harmadik országok hatóságai és nemzetközi szervezetek között. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a részt vevő hatóságok és a Hivatal információkat, többek között operatív információkat gyűjthetnek, elemezhetnek és cserélhetnek. A Hivatal alkalmazottai a vizsgálati tevékenységeket végző illetékes hatóságok kérésére kísérőként jelen lehetnek e tevékenységek során. A 6. cikk, a 7. cikk (6) és (7) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk alkalmazandó.


  (2)   A Hivatal adott esetben jelentést készíthet az elvégzett koordinációs tevékenységekről és továbbíthatja azt az érintett illetékes tagállami hatóságoknak, valamint az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek.


  (3)   E cikk alkalmazása nem érinti a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra, továbbá az említett hatóságok és a Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó különös rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását.


  (4)   A Hivatal részt vehet az alkalmazandó uniós joggal összhangban létrehozott közös nyomozócsoportokban, és ennek keretében az e rendelet szerint megszerzett operatív információt cserélhet.



  12c. cikk
  Jelentéstétel büntetendő cselekményről az Európai Ügyészség felé

  (1)   A Hivatal indokolatlan késedelem nélkül jelentést tesz az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét. A jelentést a Hivatal a vizsgálata előtt vagy annak során, indokolatlan késedelem nélkül megküldi.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek tartalmaznia kell legalább a tényállás ismertetését, beleértve az okozott vagy valószínűsíthetően okozott kár értékelését, a lehetséges jogi minősítést, valamint minden rendelkezésre álló információt a potenciális sértettekről, gyanúsítottakról, illetve minden más érintett személyről.


  (3)   A Hivatal nem köteles jelenteni az Európai Ügyészségnek a nyilvánvalóan megalapozatlan állításokat.


  (4)   Amennyiben a Hivatalhoz beérkezett információ nem tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében meghatározott elemeket és a Hivatalnak nincs folyamatban lévő vizsgálata, a Hivatal előzetes értékelést végezhet az állításokkal kapcsolatban. Az értékelést haladéktalanul, de legkésőbb az információ kézhezvételét követő két hónapon belül el kell végezni. Ezen értékelés során a 6. cikk és a 8. cikk (2) bekezdése alkalmazandó. Ezen előzetes értékelést követően a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említettek szerint jelentést tesz minden büntetendő cselekményről az Európai Ügyészségnek.


  (5)   Abban az esetben, amikor a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említett büntetendő cselekményt tár fel egy vizsgálat során, és az Európai Ügyészség nyomozást indít a szóban forgó bekezdésben említett jelentést követően, a Hivatal nem folytathatja a vizsgálatát ugyanazon tényállás alapján, kivéve, ha ez a 12e. cikkel vagy a 12f. cikkel összhangban történik.
  Az e bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.


  (6)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek kérhetik a Hivataltól, hogy végezzen előzetes értékelést a hozzájuk beérkezett állításokkal kapcsolatban. Ezekre a megkeresésekre az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. A Hivatal tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az előzetes értékelés eredményeiről, kivéve, ha az ilyen tájékoztatásnyújtás veszélyeztethetné a Hivatal vagy az Európai Ügyészség által folytatott valamely vizsgálatot.


  (7)   Abban az esetben, ha az Európai Ügyészségnek e cikkel összhangban tett jelentést követően a Hivatal lezárja vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.



  12d. cikk
  A vizsgálatok közötti átfedések elkerülése

  (1)   A 12e. és a 12f. cikk sérelme nélkül, ha az Európai Ügyészség ugyanazon tényállás alapján nyomozást folytat, a főigazgató megszünteti a folyamatban lévő vizsgálatot és nem indít új vizsgálatot az 5. cikk szerint. A főigazgatónak tájékoztatnia kell az Európai Ügyészséget a vizsgálat ilyen okból történő megszüntetéséről hozott minden egyes döntésről.
  E bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.
  Abban az esetben, ha a Hivatal e bekezdés első albekezdésével összhangban megszünteti a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.


  (2)   Annak érdekében, hogy a Hivatal mérlegelhesse a megbízatásával összhangban lévő megfelelő igazgatási intézkedések meghozatalát, az Európai Ügyészség a Hivatal rendelkezésére bocsáthatja az azon ügyekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyekben az Európai Ügyészség úgy határozott, hogy nem folytat nyomozást, vagy pedig megszüntette az eljárást. Amennyiben olyan új tények jutnak a Hivatal tudomására, amelyekről az Európai Ügyészség az eljárás megszüntetéséről szóló határozat (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (1) bekezdésében említettek szerinti meghozatalakor nem tudott, a főigazgató felkérheti az Európai Ügyészséget a nyomozás újbóli megnyitására, az (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (2) bekezdésének megfelelően.



  12e. cikk
  A Hivatal részéről az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás

  (1)   Az Európai Ügyészség által folytatott nyomozás során és az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 101. cikke (3) bekezdésének megfelelő megkeresésére a Hivatal a megbízatásával összhangban támogatja vagy kiegészíti az Európai Ügyészség tevékenységét, különösen az alábbiak révén:






  a) | információk, elemzések (többek között igazságügyi szakértői elemzések), szaktudás és operatív támogatás rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- | --- |

13.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„12a. cikk

Csalás elleni koordinációs szolgálatok

(1)   Minden tagállam e rendelet alkalmazásában kijelöl egy szolgálatot (a továbbiakban: a csalás elleni koordinációs szolgálat), amely elősegíti a Hivatallal való hatékony együttműködést és információcserét, ideértve az operatív jellegű információk cseréjét is. Adott esetben, a nemzeti joggal összhangban, a csalás elleni koordinációs szolgálat e rendelet alkalmazásában illetékes hatóságnak tekinthető.

(2)   A Hivatal kérésére, még mielőtt döntés születne arról, hogy vizsgálatot indítanak-e, továbbá a vizsgálat során vagy azt követően, a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak biztosítaniuk kell vagy össze kell hangolniuk a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget. Az ilyen segítség magában foglalja különösen a tagállami illetékes hatóságok által a 3. cikk (5) és (6) bekezdésével, a 7. cikk (3) bekezdésével, továbbá a 8. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban nyújtott segítséget.

(3)   A csalás elleni koordinációs szolgálatok – kérésre – segítséget nyújthatnak a Hivatal számára ahhoz, hogy a 12b. cikkel összhangban koordinációs tevékenységeket végezzen, ideértve adott esetben a csalás elleni koordinációs szolgálatok közötti horizontális együttműködést és információcserét is.

12b. cikk

Koordinációs tevékenységek

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdése szerint a Hivatal megszervezheti és elősegítheti az együttműködést a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, továbbá – az együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – a harmadik országok hatóságai és nemzetközi szervezetek között. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a részt vevő hatóságok és a Hivatal információkat, többek között operatív információkat gyűjthetnek, elemezhetnek és cserélhetnek. A Hivatal alkalmazottai a vizsgálati tevékenységeket végző illetékes hatóságok kérésére kísérőként jelen lehetnek e tevékenységek során. A 6. cikk, a 7. cikk (6) és (7) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk alkalmazandó.

(2)   A Hivatal adott esetben jelentést készíthet az elvégzett koordinációs tevékenységekről és továbbíthatja azt az érintett illetékes tagállami hatóságoknak, valamint az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek.

(3)   E cikk alkalmazása nem érinti a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra, továbbá az említett hatóságok és a Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó különös rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását.

(4)   A Hivatal részt vehet az alkalmazandó uniós joggal összhangban létrehozott közös nyomozócsoportokban, és ennek keretében az e rendelet szerint megszerzett operatív információt cserélhet.

12c. cikk

Jelentéstétel büntetendő cselekményről az Európai Ügyészség felé

(1)   A Hivatal indokolatlan késedelem nélkül jelentést tesz az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét. A jelentést a Hivatal a vizsgálata előtt vagy annak során, indokolatlan késedelem nélkül megküldi.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek tartalmaznia kell legalább a tényállás ismertetését, beleértve az okozott vagy valószínűsíthetően okozott kár értékelését, a lehetséges jogi minősítést, valamint minden rendelkezésre álló információt a potenciális sértettekről, gyanúsítottakról, illetve minden más érintett személyről.

(3)   A Hivatal nem köteles jelenteni az Európai Ügyészségnek a nyilvánvalóan megalapozatlan állításokat.

(4)   Amennyiben a Hivatalhoz beérkezett információ nem tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében meghatározott elemeket és a Hivatalnak nincs folyamatban lévő vizsgálata, a Hivatal előzetes értékelést végezhet az állításokkal kapcsolatban. Az értékelést haladéktalanul, de legkésőbb az információ kézhezvételét követő két hónapon belül el kell végezni. Ezen értékelés során a 6. cikk és a 8. cikk (2) bekezdése alkalmazandó. Ezen előzetes értékelést követően a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említettek szerint jelentést tesz minden büntetendő cselekményről az Európai Ügyészségnek.

(5)   Abban az esetben, amikor a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említett büntetendő cselekményt tár fel egy vizsgálat során, és az Európai Ügyészség nyomozást indít a szóban forgó bekezdésben említett jelentést követően, a Hivatal nem folytathatja a vizsgálatát ugyanazon tényállás alapján, kivéve, ha ez a 12e. cikkel vagy a 12f. cikkel összhangban történik.

Az e bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.

(6)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek kérhetik a Hivataltól, hogy végezzen előzetes értékelést a hozzájuk beérkezett állításokkal kapcsolatban. Ezekre a megkeresésekre az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. A Hivatal tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az előzetes értékelés eredményeiről, kivéve, ha az ilyen tájékoztatásnyújtás veszélyeztethetné a Hivatal vagy az Európai Ügyészség által folytatott valamely vizsgálatot.

(7)   Abban az esetben, ha az Európai Ügyészségnek e cikkel összhangban tett jelentést követően a Hivatal lezárja vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.

12d. cikk

A vizsgálatok közötti átfedések elkerülése

(1)   A 12e. és a 12f. cikk sérelme nélkül, ha az Európai Ügyészség ugyanazon tényállás alapján nyomozást folytat, a főigazgató megszünteti a folyamatban lévő vizsgálatot és nem indít új vizsgálatot az 5. cikk szerint. A főigazgatónak tájékoztatnia kell az Európai Ügyészséget a vizsgálat ilyen okból történő megszüntetéséről hozott minden egyes döntésről.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.

Abban az esetben, ha a Hivatal e bekezdés első albekezdésével összhangban megszünteti a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.

(2)   Annak érdekében, hogy a Hivatal mérlegelhesse a megbízatásával összhangban lévő megfelelő igazgatási intézkedések meghozatalát, az Európai Ügyészség a Hivatal rendelkezésére bocsáthatja az azon ügyekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyekben az Európai Ügyészség úgy határozott, hogy nem folytat nyomozást, vagy pedig megszüntette az eljárást. Amennyiben olyan új tények jutnak a Hivatal tudomására, amelyekről az Európai Ügyészség az eljárás megszüntetéséről szóló határozat (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (1) bekezdésében említettek szerinti meghozatalakor nem tudott, a főigazgató felkérheti az Európai Ügyészséget a nyomozás újbóli megnyitására, az (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

12e. cikk

A Hivatal részéről az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás

(1)   Az Európai Ügyészség által folytatott nyomozás során és az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 101. cikke (3) bekezdésének megfelelő megkeresésére a Hivatal a megbízatásával összhangban támogatja vagy kiegészíti az Európai Ügyészség tevékenységét, különösen az alábbiak révén:

a)

információk, elemzések (többek között igazságügyi szakértői elemzések), szaktudás és operatív támogatás rendelkezésre bocsátása;

| b) | az illetékes nemzeti közigazgatási hatóságok és az uniós szervek konkrét intézkedései összehangolásának elősegítése; |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti közigazgatási hatóságok és az uniós szervek konkrét intézkedései összehangolásának elősegítése;

| c) | igazgatási vizsgálatok lefolytatása. |
| --- | --- |

c)

igazgatási vizsgálatok lefolytatása.

Az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás során a Hivatal tartózkodik olyan cselekmények vagy intézkedések végrehajtásától, amelyek veszélyeztethetnék a nyomozást vagy a vádhatósági eljárást.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megkeresést írásban kell továbbítani és abban legalább a következőket meg kell adni:

| a) | az Európai Ügyészség nyomozásával kapcsolatos információ, amennyiben az a megkeresés szempontjából releváns; |
| --- | --- |

a)

az Európai Ügyészség nyomozásával kapcsolatos információ, amennyiben az a megkeresés szempontjából releváns;

| b) | azon intézkedések, amelyek elvégzését az Európai Ügyészség a Hivataltól kéri; |
| --- | --- |

b)

azon intézkedések, amelyek elvégzését az Európai Ügyészség a Hivataltól kéri;

| c) | adott esetben a megkeresés teljesítésére előirányzott időkeret. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a megkeresés teljesítésére előirányzott időkeret.

Szükség esetén a Hivatal további információt kérhet.

(3)   A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, amennyiben a Hivatal a megbízatása keretében támogató intézkedéseket hajt végre az Európai Ügyészség kérésére e cikknek megfelelően, az Európai Ügyészség és a Hivatal szoros együttműködésben biztosítja az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt alkalmazandó eljárási biztosítékok érvényesülését.

12f. cikk

Kiegészítő vizsgálatok

(1)   Amennyiben az Európai Ügyészség nyomozást végez, és a főigazgató kellően indokolt esetekben úgy ítéli meg, hogy a Hivatal megbízatásával összhangban a Hivatalnak is vizsgálatot kellene indítania annak érdekében, hogy megkönnyítse óvintézkedések, illetve pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedések elfogadását, a Hivatal írásban tájékoztatja erről az Európai Ügyészséget, ismertetve a vizsgálat jellegét és célját.

Ezen információk kézhezvételét követően és a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül az Európai Ügyészség kifogást emelhet a vizsgálat megindítása vagy a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtása ellen. Amennyiben az Európai Ügyészség kifogást emel a vizsgálat megindítása vagy a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtása ellen, indokolatlan késedelem nélkül értesíti a Hivatalt, ha a kifogás okai már nem állnak fenn.

Ha az Európai Ügyészség nem emel kifogást a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül, a Hivatal vizsgálatot indíthat, amelyet az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve folytat le. Amennyiben az Európai Ügyészség a későbbiekben kifogást emel, a Hivatal felfüggeszti vagy megszünteti a vizsgálatát, vagy tartózkodik a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtásától.

(2)   Amennyiben az Európai Ügyészség a 12d. cikkel összhangban benyújtott információkérésre adott válaszban arról tájékoztatja a Hivatalt, hogy nem végez nyomozást, de a későbbiekben ugyanazon tényállás alapján nyomozást indít, erről a Hivatalt késedelem nélkül tájékoztatja. Ha ezen tájékoztatás beérkezését követően a főigazgató úgy ítéli meg, hogy folytatni kellene a Hivatal által indított vizsgálatot óvintézkedések, illetve pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedések elfogadásának megkönnyítése céljából, e cikk (1) bekezdése alkalmazandó.

12g. cikk

A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti munkamegállapodások és információcsere

(1)   A Hivatal az Európai Ügyészséggel munkamegállapodásokat köt. Az ilyen munkamegállapodások meghatározzák többek között az információcserére – ideértve a személyes adatok, az operatív, stratégiai vagy technikai információk és a minősített adatok cseréjét is – és a kiegészítő vizsgálatokra vonatkozó gyakorlati szabályokat.

A munkamegállapodásoknak részletes szabályokat kell tartalmazniuk az állítások kézhezvétele és azok ellenőrzése során történő folyamatos információcserére vonatkozóan azzal a céllal, hogy meg lehessen határozni a vizsgálatokkal, illetve nyomozásokkal kapcsolatos hatáskört. A munkamegállapodásoknak tartalmazniuk kell továbbá az információk Hivatal és Európai Ügyészség közötti átadására vonatkozó szabályokat, amennyiben a Hivatal az Európai Ügyészséget támogató vagy azt kiegészítő módon jár el. A munkamegállapodásoknak meg kell határozniuk az egymás megkereséseinek megválaszolására vonatkozó határidőket.

A Hivatal és az Európai Ügyészség a 12c. cikk (5) bekezdése, a 12d. cikk (1) bekezdése és a 12f. cikk (1) bekezdése tekintetében megállapodik a határidőkről és a részletes szabályokról. E megállapodás eléréséig az Európai Ügyészség haladéktalanul, de legkésőbb a 12c. cikk (5) bekezdésében és a 12d. cikk (1) bekezdésében említett megkeresésektől számított 10 munkanapon belül, illetve a 12f. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett információkérésektől számított 20 munkanapon belül válaszol a Hivatal megkereséseire.

Az Európai Ügyészséggel kötendő munkamegállapodások elfogadása előtt a főigazgatónak tájékoztatás céljából meg kell küldenie a tervezetet a Felügyelő Bizottságnak, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Felügyelő Bizottságnak késedelem nélkül véleményt kell nyilvánítania.

(2)   A Hivatal »van találat/nincs találat« alapon működő rendszerben közvetett hozzáféréssel rendelkezik az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerében szereplő adatokhoz.

Ha egyezés van a Hivatal által az ügyviteli rendszerbe bevitt adatok és az Európai Ügyészség által tárolt adatok között, az egyezés tényéről a Hivatalt és az Európai Ügyészséget is értesíteni kell. A Hivatal megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy az ügyviteli rendszerében szereplő adatokhoz az Európai Ügyészség »van találat/nincs találat« alapon működő rendszerben hozzáféréssel rendelkezhessen.

A munkamegállapodásokban meg kell határozni az ügyviteli rendszerekhez való kölcsönös hozzáférés technikai és biztonsági vonatkozásait, beleértve az annak biztosítására szolgáló belső eljárásokat is, hogy minden egyes hozzáférés dokumentált és a feladataik ellátása szempontjából kellően indokolt legyen.

(3)   A főigazgató és az Európai Főügyész évente legalább egyszer találkozik a közös érdekű ügyek megvitatása céljából.”

| 14. | A 13. cikk (1) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó megbízatásának keretein belül a Hivatal adott esetben együttműködik az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségével (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol). Amennyiben az említett együttműködés előmozdítása érdekében szükséges, a Hivatal igazgatási megállapodásokat köt az Eurojusttal és az Europollal. Az ilyen igazgatási megállapodások az operatív, stratégiai vagy technikai információk cseréjére vonatkozhatnak, ideértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét, valamint az elért eredményekről szóló jelentések kérés alapján történő cseréjét is.” |
| --- | --- |

14.

A 13. cikk (1) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó megbízatásának keretein belül a Hivatal adott esetben együttműködik az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségével (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol). Amennyiben az említett együttműködés előmozdítása érdekében szükséges, a Hivatal igazgatási megállapodásokat köt az Eurojusttal és az Europollal. Az ilyen igazgatási megállapodások az operatív, stratégiai vagy technikai információk cseréjére vonatkozhatnak, ideértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét, valamint az elért eredményekről szóló jelentések kérés alapján történő cseréjét is.”

| 15. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A Felügyelő Bizottság a Hivatal vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével biztosítja, hogy a Hivatal független módon és megfelelően gyakorolja az e rendeletben ráruházott jogköröket.
  A Felügyelő Bizottság nyomon követi különösen az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket.
  A Felügyelő Bizottság véleményeket, illetve adott esetben ajánlásokat készít a főigazgató számára, többek között a Hivatal vizsgálati funkciójának betöltéséhez szükséges forrásokról, a Hivatal vizsgálati prioritásairól, valamint a vizsgálatok időtartamáról. A Felügyelő Bizottság saját kezdeményezésére, a főigazgató kérése alapján, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésére nyilváníthat véleményt, de ezen véleménynyilvánításával nem avatkozhat be a folyamatban lévő vizsgálati eljárásokba.
  A Hivatal a honlapján közzéteszi a Felügyelő Bizottság által kiadott véleményekre adott válaszait.
  Az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek részére meg kell küldeni a harmadik albekezdés szerint kinyilvánított vélemények egy példányát.
  A Felügyelő Bizottság részére hozzáférést kell biztosítani a feladatai ellátásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információhoz és dokumentumhoz, beleértve a lezárt vizsgálatokkal és az ejtett ügyekkel kapcsolatos jelentéseket és ajánlásokat is, nem befolyásolva ugyanakkor a folyamatban lévő vizsgálatok lefolytatását, és kellően tiszteletben tartva a titoktartási és adatvédelmi követelményeket.”; |
| --- | --- | --- |

15.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Felügyelő Bizottság a Hivatal vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével biztosítja, hogy a Hivatal független módon és megfelelően gyakorolja az e rendeletben ráruházott jogköröket.

A Felügyelő Bizottság nyomon követi különösen az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket.

A Felügyelő Bizottság véleményeket, illetve adott esetben ajánlásokat készít a főigazgató számára, többek között a Hivatal vizsgálati funkciójának betöltéséhez szükséges forrásokról, a Hivatal vizsgálati prioritásairól, valamint a vizsgálatok időtartamáról. A Felügyelő Bizottság saját kezdeményezésére, a főigazgató kérése alapján, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésére nyilváníthat véleményt, de ezen véleménynyilvánításával nem avatkozhat be a folyamatban lévő vizsgálati eljárásokba.

A Hivatal a honlapján közzéteszi a Felügyelő Bizottság által kiadott véleményekre adott válaszait.

Az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek részére meg kell küldeni a harmadik albekezdés szerint kinyilvánított vélemények egy példányát.

A Felügyelő Bizottság részére hozzáférést kell biztosítani a feladatai ellátásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információhoz és dokumentumhoz, beleértve a lezárt vizsgálatokkal és az ejtett ügyekkel kapcsolatos jelentéseket és ajánlásokat is, nem befolyásolva ugyanakkor a folyamatban lévő vizsgálatok lefolytatását, és kellően tiszteletben tartva a titoktartási és adatvédelmi követelményeket.”;

| b) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A Felügyelő Bizottság kijelöli elnökét. Ezen túlmenően elfogadja saját eljárási szabályzatát, amelyet tájékoztatás céljából az elfogadás előtt megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak. A Felügyelő Bizottság az elnöke vagy a főigazgató kezdeményezésére ül össze. A Felügyelő Bizottság évente legalább tíz ülést tart. A Felügyelő Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság gondoskodik. A titkárság bármely alkalmazottjának kinevezése előtt konzultálni kell a Felügyelő Bizottsággal és annak véleményét figyelembe kell venni. A titkárság a Felügyelő Bizottság utasításai alapján, a Bizottságtól függetlenül jár el. A Bizottság – a Felügyelő Bizottságnak és titkárságának költségvetésére vonatkozó ellenőrzési jogosultságának sérelme nélkül – nem avatkozik be a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatainak ellátásába.” |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Felügyelő Bizottság kijelöli elnökét. Ezen túlmenően elfogadja saját eljárási szabályzatát, amelyet tájékoztatás céljából az elfogadás előtt megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak. A Felügyelő Bizottság az elnöke vagy a főigazgató kezdeményezésére ül össze. A Felügyelő Bizottság évente legalább tíz ülést tart. A Felügyelő Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság gondoskodik. A titkárság bármely alkalmazottjának kinevezése előtt konzultálni kell a Felügyelő Bizottsággal és annak véleményét figyelembe kell venni. A titkárság a Felügyelő Bizottság utasításai alapján, a Bizottságtól függetlenül jár el. A Bizottság – a Felügyelő Bizottságnak és titkárságának költségvetésére vonatkozó ellenőrzési jogosultságának sérelme nélkül – nem avatkozik be a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatainak ellátásába.”

| 16. | A 16. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság évente egyszer találkozik a főigazgatóval, hogy politikai szintű véleménycserét folytassanak annak megvitatása céljából, hogy a Hivatal milyen szakpolitikát folytat a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem módszereit illetően. A Felügyelő Bizottság részt vesz a véleménycserében. Az Európai Főügyész meghívást kap a véleménycserén való részvételre. A Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Eurojust és az Europol képviselői – az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a főigazgató vagy a Felügyelő Bizottság kérésére – eseti alapon meghívást kaphatnak a véleménycserére.


  (2)   Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzés keretein belül a véleménycsere bármilyen témára vonatkozhat, amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik. A véleménycsere különösen az alábbiakra vonatkozhat:






  a) | a Hivatal vizsgálati gyakorlatának stratégiai prioritásai; |
| --- | --- | --- |

16.

A 16. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság évente egyszer találkozik a főigazgatóval, hogy politikai szintű véleménycserét folytassanak annak megvitatása céljából, hogy a Hivatal milyen szakpolitikát folytat a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem módszereit illetően. A Felügyelő Bizottság részt vesz a véleménycserében. Az Európai Főügyész meghívást kap a véleménycserén való részvételre. A Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Eurojust és az Europol képviselői – az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a főigazgató vagy a Felügyelő Bizottság kérésére – eseti alapon meghívást kaphatnak a véleménycserére.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzés keretein belül a véleménycsere bármilyen témára vonatkozhat, amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik. A véleménycsere különösen az alábbiakra vonatkozhat:

a)

a Hivatal vizsgálati gyakorlatának stratégiai prioritásai;

| b) | a Felügyelő Bizottság által a 15. cikk értelmében készített vélemények és tevékenységi jelentések; |
| --- | --- |

b)

a Felügyelő Bizottság által a 15. cikk értelmében készített vélemények és tevékenységi jelentések;

| c) | a főigazgató által a 17. cikk (4) bekezdése értelmében készített jelentések, valamint adott esetben bármely olyan jelentés, amelyet az intézmények a Hivatal megbízatásával összefüggésben készítettek; |
| --- | --- |

c)

a főigazgató által a 17. cikk (4) bekezdése értelmében készített jelentések, valamint adott esetben bármely olyan jelentés, amelyet az intézmények a Hivatal megbízatásával összefüggésben készítettek;

| d) | a Hivatal és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az Európai Ügyészség közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is; |
| --- | --- |

d)

a Hivatal és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az Európai Ügyészség közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is;

| e) | a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is; |
| --- | --- |

e)

a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is;

| f) | a Hivatal és harmadik országok illetékes hatóságai, valamint nemzetközi szervezetek között, az e rendeletben említett megállapodások keretein belül kialakított kapcsolatok; |
| --- | --- |

f)

a Hivatal és harmadik országok illetékes hatóságai, valamint nemzetközi szervezetek között, az e rendeletben említett megállapodások keretein belül kialakított kapcsolatok;

| g) | a Hivatal által a megbízatása teljesítése során végzett munka hatékonysága.” |
| --- | --- |

g)

a Hivatal által a megbízatása teljesítése során végzett munka hatékonysága.”

| 17. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2)–(5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Új főigazgató kinevezéséhez a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A pályázati felhívást a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt legalább hat hónappal közzé kell tenni. A Bizottság összeállítja a megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Miután a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt adott a Bizottság által alkalmazott kiválasztási eljárásról, az Európai Parlament és a Tanács az alkalmas jelöltek Bizottság által összeállított listája alapján kellő időben megállapodik az előválogatott jelöltek három nevet tartalmazó listájáról. A Bizottság az előválogatott jelöltek listájáról nevezi ki a főigazgatót.


  (3)   A főigazgató a külső és belső vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek megindításával és lefolytatásával vagy az ilyen vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek lefolytatását követő jelentések elkészítésével kapcsolatos feladatai ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen kormánytól, illetve intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, akkor erről azonnal értesíti a Felügyelő Bizottságot, továbbá határoz arról, hogy keresetet nyújt-e be az EUB-hez a Bizottság ellen.


  (4)   A főigazgató rendszeresen – de legalább évente – jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a megtett intézkedésekről és a felmerült problémákról, tiszteletben tartva ugyanakkor a vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek és az informátorok törvény által biztosított jogait, valamint adott esetben a nemzeti jog bírósági eljárásokra alkalmazandó rendelkezéseit. Ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Hivatal által készített jelentések és ajánlások nyomán hozott intézkedések értékelését is.


  (4a)   Az Európai Parlament vagy a Tanács által költségvetési ellenőrzési jogkörük keretében megfogalmazott kérés alapján a főigazgató tájékoztatást nyújthat a Hivatal tevékenységeiről, tiszteletben tartva a vizsgálatok és az azok nyomán folytatott eljárások bizalmas jellegét. Az Európai Parlament és a Tanács biztosítja az e bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk bizalmas kezelését.


  (5)   A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a Hivatal vizsgálati funkciója végrehajtásáról és a vizsgálatok nyomán hozott intézkedésekről.
  A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot:






  a) | azokról az esetekről, amelyekben a főigazgató ajánlásait nem követték; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2)–(5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Új főigazgató kinevezéséhez a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A pályázati felhívást a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt legalább hat hónappal közzé kell tenni. A Bizottság összeállítja a megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Miután a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt adott a Bizottság által alkalmazott kiválasztási eljárásról, az Európai Parlament és a Tanács az alkalmas jelöltek Bizottság által összeállított listája alapján kellő időben megállapodik az előválogatott jelöltek három nevet tartalmazó listájáról. A Bizottság az előválogatott jelöltek listájáról nevezi ki a főigazgatót.

(3)   A főigazgató a külső és belső vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek megindításával és lefolytatásával vagy az ilyen vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek lefolytatását követő jelentések elkészítésével kapcsolatos feladatai ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen kormánytól, illetve intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, akkor erről azonnal értesíti a Felügyelő Bizottságot, továbbá határoz arról, hogy keresetet nyújt-e be az EUB-hez a Bizottság ellen.

(4)   A főigazgató rendszeresen – de legalább évente – jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a megtett intézkedésekről és a felmerült problémákról, tiszteletben tartva ugyanakkor a vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek és az informátorok törvény által biztosított jogait, valamint adott esetben a nemzeti jog bírósági eljárásokra alkalmazandó rendelkezéseit. Ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Hivatal által készített jelentések és ajánlások nyomán hozott intézkedések értékelését is.

(4a)   Az Európai Parlament vagy a Tanács által költségvetési ellenőrzési jogkörük keretében megfogalmazott kérés alapján a főigazgató tájékoztatást nyújthat a Hivatal tevékenységeiről, tiszteletben tartva a vizsgálatok és az azok nyomán folytatott eljárások bizalmas jellegét. Az Európai Parlament és a Tanács biztosítja az e bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk bizalmas kezelését.

(5)   A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a Hivatal vizsgálati funkciója végrehajtásáról és a vizsgálatok nyomán hozott intézkedésekről.

A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot:

a)

azokról az esetekről, amelyekben a főigazgató ajánlásait nem követték;

| b) | azokról az esetekről, amelyekben a tagállamok igazságügyi hatóságainak vagy az Európai Ügyészségnek továbbítottak információt; |
| --- | --- |

b)

azokról az esetekről, amelyekben a tagállamok igazságügyi hatóságainak vagy az Európai Ügyészségnek továbbítottak információt;

| c) | azokról az esetekről, amelyekben nem indult vizsgálat, és amelyekben az eljárást megszüntették; |
| --- | --- |

c)

azokról az esetekről, amelyekben nem indult vizsgálat, és amelyekben az eljárást megszüntették;

| d) | a vizsgálatok időtartamáról a 7. cikk (8) bekezdésének megfelelően.”; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálatok időtartamáról a 7. cikk (8) bekezdésének megfelelően.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   A főigazgató olyan belső tanácsadói és ellenőrzési eljárást vezet be, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is, amely többek között az eljárási garanciáknak, az érintett személyek alapvető jogainak, valamint az érintett tagállamok nemzeti jogának a tiszteletben tartásával kapcsolatos, különös tekintettel a 11. cikk (2) bekezdésére. A jogszerűség ellenőrzését a Hivatal azon alkalmazottai végzik, akik jártasak a jogban és a vizsgálati eljárásokban. A véleményüket csatolni kell a végleges vizsgálati jelentéshez.”; |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A főigazgató olyan belső tanácsadói és ellenőrzési eljárást vezet be, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is, amely többek között az eljárási garanciáknak, az érintett személyek alapvető jogainak, valamint az érintett tagállamok nemzeti jogának a tiszteletben tartásával kapcsolatos, különös tekintettel a 11. cikk (2) bekezdésére. A jogszerűség ellenőrzését a Hivatal azon alkalmazottai végzik, akik jártasak a jogban és a vizsgálati eljárásokban. A véleményüket csatolni kell a végleges vizsgálati jelentéshez.”;

| c) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A főigazgató a Hivatal alkalmazottai által a vizsgálati eljárások tekintetében követendő iránymutatásokat fogad el. Ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük e rendelettel, valamint ki kell térniük többek között az alábbiakra:






  a) | a Hivatal megbízatásának végrehajtása során követendő gyakorlatok; |
| --- | --- | --- |

c)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A főigazgató a Hivatal alkalmazottai által a vizsgálati eljárások tekintetében követendő iránymutatásokat fogad el. Ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük e rendelettel, valamint ki kell térniük többek között az alábbiakra:

a)

a Hivatal megbízatásának végrehajtása során követendő gyakorlatok;

| b) | a vizsgálati eljárásokra vonatkozó részletes szabályok; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálati eljárásokra vonatkozó részletes szabályok;

| c) | az eljárási garanciák; |
| --- | --- |

c)

az eljárási garanciák;

| d) | a belső tanácsadói és ellenőrzési eljárások részletei, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is; |
| --- | --- |

d)

a belső tanácsadói és ellenőrzési eljárások részletei, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is;

| e) | adatvédelem, valamint a kommunikációra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szakpolitikák a 10. cikk (3b) bekezdésében megállapítottak szerint; |
| --- | --- |

e)

adatvédelem, valamint a kommunikációra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szakpolitikák a 10. cikk (3b) bekezdésében megállapítottak szerint;

| f) | kapcsolat az Európai Ügyészséggel.”; |
| --- | --- |

f)

kapcsolat az Európai Ügyészséggel.”;

| d) | a (9) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(9)   Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi szankciót fogadna el, vagy felfüggesztené annak mentelmi jogát, konzultál a Felügyelő Bizottsággal.” |
| --- | --- |

d)

a (9) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi szankciót fogadna el, vagy felfüggesztené annak mentelmi jogát, konzultál a Felügyelő Bizottsággal.”

| 18. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „19. cikk
  Értékelő jelentés és esetleges felülvizsgálat

  (1)   Legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát és eredményességérőt illetően. Az említett jelentéshez csatolni kell a Felügyelő Bizottság véleményét.


  (2)   Legkésőbb két évvel az első bekezdés szerinti értékelő jelentés benyújtását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Hivatal keretrendszerének modernizálása céljából, beleértve a kiegészítő vagy részletesebb szabályokat a Hivatal létrehozásával, feladatkörével vagy a tevékenységeire – különösen az Európai Ügyészséggel való együttműködésére és a határokon átnyúló nyomozásokra, valamint az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamokban folytatott vizsgálatokra – alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatban.” |
| --- | --- |

18.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Értékelő jelentés és esetleges felülvizsgálat

(1)   Legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát és eredményességérőt illetően. Az említett jelentéshez csatolni kell a Felügyelő Bizottság véleményét.

(2)   Legkésőbb két évvel az első bekezdés szerinti értékelő jelentés benyújtását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Hivatal keretrendszerének modernizálása céljából, beleértve a kiegészítő vagy részletesebb szabályokat a Hivatal létrehozásával, feladatkörével vagy a tevékenységeire – különösen az Európai Ügyészséggel való együttműködésére és a határokon átnyúló nyomozásokra, valamint az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamokban folytatott vizsgálatokra – alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatban.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 883/2013/EU, Euratom rendelet e rendelet 1. cikkének 13. pontjával beillesztett 12c.–12f. cikkét azonban az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban megállapítandó időponttól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL C 42., 2019.2.1., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 4-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2020. december 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

7

(8)  A Törvényszék (első tanács) T-48/16. sz., Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság ügyben 2018. május 3-án hozott ítélete (ECLI:EU:T:2018:245).

8

Sigma Orionis SA

Európai Bizottság

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

9

(10)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

10

(11)  A Tanács 515/97/EK rendelete (1997. március 13.) a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

13

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/74

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2224 RENDELETE

(2020. december 23.)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal (3) megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak, amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó Nagy-Britanniára és Észak-Írország Egyesült Királyságára (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget. 2020. február 25-én a Tanács elfogadta az (EU, Euratom) 2020/266 határozatot (4) az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. A tárgyalási irányelvekben jelzett módon a felhatalmazás kiterjed többek között azokra az elemekre, amelyek az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királysággal fennálló közúti szállítási kapcsolat átfogó kezeléséhez szükségesek. Nem biztos azonban, hogy az említett időszak végéig hatályba lép az Unió és az Egyesült Királyság között a felek jövőbeli kapcsolatát a közúti árufuvarozás és személyszállítás területén szabályozó megállapodás. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal (3) megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak, amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó Nagy-Britanniára és Észak-Írország Egyesült Királyságára (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget. 2020. február 25-én a Tanács elfogadta az (EU, Euratom) 2020/266 határozatot (4) az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. A tárgyalási irányelvekben jelzett módon a felhatalmazás kiterjed többek között azokra az elemekre, amelyek az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királysággal fennálló közúti szállítási kapcsolat átfogó kezeléséhez szükségesek. Nem biztos azonban, hogy az említett időszak végéig hatályba lép az Unió és az Egyesült Királyság között a felek jövőbeli kapcsolatát a közúti árufuvarozás és személyszállítás területén szabályozó megállapodás.

| (2) | Eltérő különös rendelkezés hiányában az átmeneti időszak végével a piaci hozzáférés tekintetében az uniós jogból eredő, az 1072/2009/EK (5) és az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) megállapított valamennyi jog és kötelezettség meg fog szűnni az Egyesült Királyság, valamint az Unió és tagállamai kapcsolatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Eltérő különös rendelkezés hiányában az átmeneti időszak végével a piaci hozzáférés tekintetében az uniós jogból eredő, az 1072/2009/EK (5) és az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) megállapított valamennyi jog és kötelezettség meg fog szűnni az Egyesült Királyság, valamint az Unió és tagállamai kapcsolatára vonatkozóan.

| (3) | Ebben az esetben súlyos zavarok lépnének fel az Unió és az Egyesült Királyság közötti nemzetközi közúti árufuvarozásban és személyszállításban. |
| --- | --- |

(3)

Ebben az esetben súlyos zavarok lépnének fel az Unió és az Egyesült Királyság közötti nemzetközi közúti árufuvarozásban és személyszállításban.

| (4) | E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, és az e rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, és az e rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra.

| (5) | A Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának (ECMT) többoldalú kvótarendszere az egyetlen olyan más rendelkezésre álló jogi keret, amely az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozáshoz alapot biztosíthat. Mivel azonban jelenleg korlátozott számú engedély áll rendelkezésre az ECMT-rendszer keretében, és a rendszer hatálya az érintett közúti fuvarozási műveletek tekintetében korlátozott, a rendszer jelenleg nem alkalmas arra, hogy teljes mértékben kielégítse az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozási igényeket. |
| --- | --- |

(5)

A Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának (ECMT) többoldalú kvótarendszere az egyetlen olyan más rendelkezésre álló jogi keret, amely az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozáshoz alapot biztosíthat. Mivel azonban jelenleg korlátozott számú engedély áll rendelkezésre az ECMT-rendszer keretében, és a rendszer hatálya az érintett közúti fuvarozási műveletek tekintetében korlátozott, a rendszer jelenleg nem alkalmas arra, hogy teljes mértékben kielégítse az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozási igényeket.

| (6) | A közúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében is komoly zavarok – ideértve a közrendet is érintő zavarokat is – bekövetkezése várható. Az átmeneti időszak végét követően az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás (7) (a továbbiakban: az Interbus megállapodás) az egyetlen olyan rendelkezésre álló jogi keret, amely az átmeneti időszak végét követően alapot biztosíthat az Unió és az Egyesült Királyság közötti autóbuszos személyszállításhoz. Az Egyesült Királyság 2021. január 1-jétől az Interbus megállapodás saját jogú szerződő felévé válik. Az Interbus megállapodás azonban csak a különjáratokat szabályozza, ezért nem alkalmas az Egyesült Királyság és az Unió között autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítással összefüggésben az átmeneti időszak lejártából eredő zavarok megfelelő kezelésére. Már megtárgyaltak egy, az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyvet, amelyet az Egyesült Királyság várhatóan a lehető legkorábbi időpontban megerősít. A jegyzőkönyv azonban várhatóan nem lép időben hatályba ahhoz, hogy a jelenlegi helyzetben életképes alternatív megoldást jelentsen az átmeneti időszakot közvetlenül követő időszakra. A rendelkezésre álló eszközök ezért nem elégítik ki az Unió és az Egyesült Királyság közötti, menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében végzett autóbuszos személyszállítás igényeit. |
| --- | --- |

(6)

A közúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében is komoly zavarok – ideértve a közrendet is érintő zavarokat is – bekövetkezése várható. Az átmeneti időszak végét követően az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás (7) (a továbbiakban: az Interbus megállapodás) az egyetlen olyan rendelkezésre álló jogi keret, amely az átmeneti időszak végét követően alapot biztosíthat az Unió és az Egyesült Királyság közötti autóbuszos személyszállításhoz. Az Egyesült Királyság 2021. január 1-jétől az Interbus megállapodás saját jogú szerződő felévé válik. Az Interbus megállapodás azonban csak a különjáratokat szabályozza, ezért nem alkalmas az Egyesült Királyság és az Unió között autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítással összefüggésben az átmeneti időszak lejártából eredő zavarok megfelelő kezelésére. Már megtárgyaltak egy, az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyvet, amelyet az Egyesült Királyság várhatóan a lehető legkorábbi időpontban megerősít. A jegyzőkönyv azonban várhatóan nem lép időben hatályba ahhoz, hogy a jelenlegi helyzetben életképes alternatív megoldást jelentsen az átmeneti időszakot közvetlenül követő időszakra. A rendelkezésre álló eszközök ezért nem elégítik ki az Unió és az Egyesült Királyság közötti, menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében végzett autóbuszos személyszállítás igényeit.

| (7) | Ezért a – többek között a közrend tekintetében fellépő – komoly zavarok megelőzése érdekében ideiglenes intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik az Egyesült Királyságban engedélyezett közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára, hogy közúti árufuvarozást és személyszállítást végezzenek az Egyesült Királyság területe és az Unió között, vagy az Egyesült Királyság területéről egy vagy több tagállamon áthaladva az Egyesült Királyság területére. Az Egyesült Királyság és az Unió közötti megfelelő egyensúly érdekében e jogok biztosítását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az Egyesült Királyságnak egyenértékű jogokat kell biztosítania, továbbá bizonyos, a tisztességes versenyt garantáló feltételektől kell függővé tenni. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a – többek között a közrend tekintetében fellépő – komoly zavarok megelőzése érdekében ideiglenes intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik az Egyesült Királyságban engedélyezett közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára, hogy közúti árufuvarozást és személyszállítást végezzenek az Egyesült Királyság területe és az Unió között, vagy az Egyesült Királyság területéről egy vagy több tagállamon áthaladva az Egyesült Királyság területére. Az Egyesült Királyság és az Unió közötti megfelelő egyensúly érdekében e jogok biztosítását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az Egyesült Királyságnak egyenértékű jogokat kell biztosítania, továbbá bizonyos, a tisztességes versenyt garantáló feltételektől kell függővé tenni.

| (8) | A valamely tagállam területén belül és a tagállamok között végzett szállítási műveletekhez való jog a belső piac megvalósítása szempontjából alapvető fontosságú vívmány, és az átmeneti időszak végét követően, ellenkező rendelkezés hiányában az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók nem élhetnek majd ezzel a joggal. Mindazonáltal közvetlenül az átmeneti időszak után, valamint az Unió és az Egyesült Királyság közötti, a közúti árufuvarozást szabályozó jövőbeli megállapodás hiányában valószínűleg fennakadások következnek be a forgalomban, és ebből eredően a közrendet fenyegető veszélyek merülnek fel különösen azon korlátozott számú határátkelőhelyen, amelyeken a járművek és rakományaik további ellenőrzését végzik. Az Egyesült Királysággal közös határátkelőhelyeken már az átmeneti időszak vége előtt kialakult fokozott torlódás. A Covid19-világjárványhoz kapcsolódó válság szintén negatív hatást gyakorolt a közúti közlekedésre az üres rakományok számának növekedésével, amely tendencia tovább súlyosbodhat, ha nem áll fenn rugalmasság arra vonatkozóan, hogy az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók – akár csak nagyon korlátozott mértékben is – szigorúan korlátozott ideig műveleteket hajthassanak végre az Unión belül. Az ilyen fennakadások olyan helyzetekhez vezethetnek, amelyek negatív hatást gyakorolnak a kritikus ellátási láncokra, és amelyek szükségesnek minősülnek a folyamatban lévő Covid19-világjárvány kezeléséhez. Az ilyen fennakadások mértékének csökkentése érdekében lehetővé kell tenni az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók számára, hogy korlátozott számú további műveletet végezhessenek az Unió területén az Egyesült Királyság és az Unió közötti műveletekkel összefüggésben. Ebben az esetben járműveiknek nem kellene azonnal visszatérniük az Egyesült Királyságba, és kevésbé valószínű, hogy üresek lennének az Egyesült Királyságba való visszatérésükkor, ami csökkentené a járművek teljes számát, és ezáltal enyhítené a határátkelőhelyekre nehezedő nyomást. Az ilyen további műveletek végzésére való jognak arányosnak kell lennie, nem szabad ugyanolyan szintű jogokat biztosítania, mint amilyeneket az uniós közúti árufuvarozók élveznek a belső piac szabályai értelmében, és azt fokozatosan meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(8)

A valamely tagállam területén belül és a tagállamok között végzett szállítási műveletekhez való jog a belső piac megvalósítása szempontjából alapvető fontosságú vívmány, és az átmeneti időszak végét követően, ellenkező rendelkezés hiányában az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók nem élhetnek majd ezzel a joggal. Mindazonáltal közvetlenül az átmeneti időszak után, valamint az Unió és az Egyesült Királyság közötti, a közúti árufuvarozást szabályozó jövőbeli megállapodás hiányában valószínűleg fennakadások következnek be a forgalomban, és ebből eredően a közrendet fenyegető veszélyek merülnek fel különösen azon korlátozott számú határátkelőhelyen, amelyeken a járművek és rakományaik további ellenőrzését végzik. Az Egyesült Királysággal közös határátkelőhelyeken már az átmeneti időszak vége előtt kialakult fokozott torlódás. A Covid19-világjárványhoz kapcsolódó válság szintén negatív hatást gyakorolt a közúti közlekedésre az üres rakományok számának növekedésével, amely tendencia tovább súlyosbodhat, ha nem áll fenn rugalmasság arra vonatkozóan, hogy az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók – akár csak nagyon korlátozott mértékben is – szigorúan korlátozott ideig műveleteket hajthassanak végre az Unión belül. Az ilyen fennakadások olyan helyzetekhez vezethetnek, amelyek negatív hatást gyakorolnak a kritikus ellátási láncokra, és amelyek szükségesnek minősülnek a folyamatban lévő Covid19-világjárvány kezeléséhez. Az ilyen fennakadások mértékének csökkentése érdekében lehetővé kell tenni az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók számára, hogy korlátozott számú további műveletet végezhessenek az Unió területén az Egyesült Királyság és az Unió közötti műveletekkel összefüggésben. Ebben az esetben járműveiknek nem kellene azonnal visszatérniük az Egyesült Királyságba, és kevésbé valószínű, hogy üresek lennének az Egyesült Királyságba való visszatérésükkor, ami csökkentené a járművek teljes számát, és ezáltal enyhítené a határátkelőhelyekre nehezedő nyomást. Az ilyen további műveletek végzésére való jognak arányosnak kell lennie, nem szabad ugyanolyan szintű jogokat biztosítania, mint amilyeneket az uniós közúti árufuvarozók élveznek a belső piac szabályai értelmében, és azt fokozatosan meg kell szüntetni.

| (9) | Az Írország és Észak-Írország közötti, határon átnyúló autóbuszjáratok különösen fontosak a határ menti régióban élő közösségek számára a közösségek közötti alapszintű összeköttetés biztosítása céljából, többek között a közös utazási térség részeként. Ezért az Írország és Észak-Írország között autóbusszal történő nemzetközi személyszállítás keretében az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára továbbra is engedélyezni kell Írország határ menti régiójában az utasok felvételét és leszállítását. |
| --- | --- |

(9)

Az Írország és Észak-Írország közötti, határon átnyúló autóbuszjáratok különösen fontosak a határ menti régióban élő közösségek számára a közösségek közötti alapszintű összeköttetés biztosítása céljából, többek között a közös utazási térség részeként. Ezért az Írország és Észak-Írország között autóbusszal történő nemzetközi személyszállítás keretében az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára továbbra is engedélyezni kell Írország határ menti régiójában az utasok felvételét és leszállítását.

| (10) | Annak érdekében, hogy tükröződjön az intézkedések ideiglenes jellege, és ne teremtsenek precedenst, az e rendeletben előírt intézkedések időbeli hatályát rövid időtartamra kell korlátozni. A közúti árufuvarozás vonatkozásában az említett tövid időtartam célja, hogy az ECMT-rendszerben intézkedések születhessenek az alapszintű összeköttetések érdekében, és az említett rövid időtartam nem érinti sem az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozásra vonatkozó jövőbeli megállapodás hatálybalépését, sem a közlekedéssel kapcsolatos jövőbeli uniós szabályokat. Ami az autóbuszos személyszállítást illeti, az említett rövid időtartam célja annak lehetővé tétele, hogy az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyv hatályba léphessen és az Egyesült Királyságra alkalmazhatóvá váljon azáltal, hogy az Egyesült Királyság megerősíti azt vagy csatlakozik hozzá, továbbá az említett rövid időtartam nem érinti a kérdéssel kapcsolatban az Unió és az Egyesült Királyság között a jövőben létrejövő esetleges megállapodást. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy tükröződjön az intézkedések ideiglenes jellege, és ne teremtsenek precedenst, az e rendeletben előírt intézkedések időbeli hatályát rövid időtartamra kell korlátozni. A közúti árufuvarozás vonatkozásában az említett tövid időtartam célja, hogy az ECMT-rendszerben intézkedések születhessenek az alapszintű összeköttetések érdekében, és az említett rövid időtartam nem érinti sem az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozásra vonatkozó jövőbeli megállapodás hatálybalépését, sem a közlekedéssel kapcsolatos jövőbeli uniós szabályokat. Ami az autóbuszos személyszállítást illeti, az említett rövid időtartam célja annak lehetővé tétele, hogy az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyv hatályba léphessen és az Egyesült Királyságra alkalmazhatóvá váljon azáltal, hogy az Egyesült Királyság megerősíti azt vagy csatlakozik hozzá, továbbá az említett rövid időtartam nem érinti a kérdéssel kapcsolatban az Unió és az Egyesült Királyság között a jövőben létrejövő esetleges megállapodást.

| (11) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen olyan ideiglenes intézkedések megállapítását, amelyek szabályozzák a közúti árufuvarozást és személyszállítást az Unió és az Egyesült Királyság között, amennyiben az átmeneti időszak végéig nem jönne létre olyan megállapodás, amely a közúti közlekedés területén jövőbeli kapcsolatukat szabályozza – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen olyan ideiglenes intézkedések megállapítását, amelyek szabályozzák a közúti árufuvarozást és személyszállítást az Unió és az Egyesült Királyság között, amennyiben az átmeneti időszak végéig nem jönne létre olyan megállapodás, amely a közúti közlekedés területén jövőbeli kapcsolatukat szabályozza – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Tekintettel az átmeneti időszak végéből fakadó sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az átmeneti időszak végéből fakadó sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (13) | E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazandónak lennie, kivéve, ha az említett időpontig az Egyesült Királysággal kötött, a közúti fuvarozást szabályozó megállapodás hatálybalépésére, vagy – az adott esettől függően – ideiglenes alkalmazásának megkezdésére sor kerül. E rendeletnek a két fél között kötött, a közúti fuvarozást szabályozó nemzetközi megállapodás hatálybalépését, vagy ideiglenes alkalmazásának megkezdését megelőző napig kell alkalmazandónak lennie. Az Írország és Észak-Írország közötti nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése során Írország határ menti régiójában alkalmazandó külön rendelkezések kivételével a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratok üzemeltetési jogának azon a napon meg kell szűnnie, amelyen az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyv az Unió és az Egyesült Királyság tekintetében hatályba lép. E rendelet legfeljebb 2021. június 30-ig lehet alkalmazandó. |
| --- | --- |

(13)

E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazandónak lennie, kivéve, ha az említett időpontig az Egyesült Királysággal kötött, a közúti fuvarozást szabályozó megállapodás hatálybalépésére, vagy – az adott esettől függően – ideiglenes alkalmazásának megkezdésére sor kerül. E rendeletnek a két fél között kötött, a közúti fuvarozást szabályozó nemzetközi megállapodás hatálybalépését, vagy ideiglenes alkalmazásának megkezdését megelőző napig kell alkalmazandónak lennie. Az Írország és Észak-Írország közötti nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése során Írország határ menti régiójában alkalmazandó külön rendelkezések kivételével a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratok üzemeltetési jogának azon a napon meg kell szűnnie, amelyen az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyv az Unió és az Egyesült Királyság tekintetében hatályba lép. E rendelet legfeljebb 2021. június 30-ig lehet alkalmazandó.

| (14) | Amennyiben a piaci igények kielégítése érdekében szükséges, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy visszaállítsa az Unió által az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogoknak az Egyesült Királyság által az uniós közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogokkal való egyenértékűségét – ideértve azt az esetet is, amikor az Egyesült Királyság által biztosított jogokat a származási tagállam alapján biztosítják, vagy azok nem egyenlő mértékben állnak valamennyi uniós fuvarozó rendelkezésére –, továbbá arra vonatkozóan, hogy orvosolja az uniós közúti árufuvarozók és az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára hátrányos tisztességtelen verseny előfordulását. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben a piaci igények kielégítése érdekében szükséges, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy visszaállítsa az Unió által az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogoknak az Egyesült Királyság által az uniós közúti árufuvarozók és autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogokkal való egyenértékűségét – ideértve azt az esetet is, amikor az Egyesült Királyság által biztosított jogokat a származási tagállam alapján biztosítják, vagy azok nem egyenlő mértékben állnak valamennyi uniós fuvarozó rendelkezésére –, továbbá arra vonatkozóan, hogy orvosolja az uniós közúti árufuvarozók és az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára hátrányos tisztességtelen verseny előfordulását.

| (15) | Az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak meg kell felelniük az arányosság elvének, és ezért rendelkezéseiknek arányban kell lenniük azokkal a problémákkal, amelyeket az egyenértékű jogok biztosításának elmulasztása vagy a tisztességtelen versenyfeltételek okoznak. E rendelet alkalmazásának felfüggesztését a Bizottságnak csak azokban a legsúlyosabb esetekben kell megfontolnia, amikor az Egyesült Királyság nem vagy csak minimális mértékben biztosít egyenértékű jogokat az uniós közúti árufuvarozóknak vagy az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatóknak, vagy ha az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozókra vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatókra vonatkozó versenyfeltételek olyan nagy mértékben különböznek az uniós fuvarozókra vonatkozó versenyfeltételektől, hogy az adott szolgáltatások uniós fuvarozók általi nyújtása számukra gazdaságilag nem életképes megoldás. |
| --- | --- |

(15)

Az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak meg kell felelniük az arányosság elvének, és ezért rendelkezéseiknek arányban kell lenniük azokkal a problémákkal, amelyeket az egyenértékű jogok biztosításának elmulasztása vagy a tisztességtelen versenyfeltételek okoznak. E rendelet alkalmazásának felfüggesztését a Bizottságnak csak azokban a legsúlyosabb esetekben kell megfontolnia, amikor az Egyesült Királyság nem vagy csak minimális mértékben biztosít egyenértékű jogokat az uniós közúti árufuvarozóknak vagy az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatóknak, vagy ha az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozókra vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatókra vonatkozó versenyfeltételek olyan nagy mértékben különböznek az uniós fuvarozókra vonatkozó versenyfeltételektől, hogy az adott szolgáltatások uniós fuvarozók általi nyújtása számukra gazdaságilag nem életképes megoldás.

| (16) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (8) meghatározott alapelvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az ilyen, elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne érintsék hátrányosan a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

(16)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (8) meghatározott alapelvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az ilyen, elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne érintsék hátrányosan a belső piac megfelelő működését.

| (17) | Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság által az uniós közúti árufuvarozók és az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított, az e rendelet által az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók és az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogokkal egyenértékű jogok minden uniós fuvarozó számára egyenlő mértékben rendelkezésre álljanak, ideiglenesen ki kell terjeszteni az 1072/2009/EK és az 1073/2009/EK rendelet hatályát. Ezek a rendeletek már vonatkoznak a valamely tagállam és egy harmadik ország közötti útnak egy tranzittagállam területén megtett szakaszára. Ilyen esetben azonban biztosítani kell, hogy az 1072/2009/EK rendelet vonatkozzon az útnak a be- vagy a kirakodás helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára is, és hogy az 1073/2009/EK rendelet vonatkozzon az útnak az utasok felvételének vagy leszállításának helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára is. E kiterjesztés célja annak biztosítása, hogy az uniós fuvarozók az Egyesült Királyságba irányuló vagy onnan kiinduló cross-trade műveleteket végezhessenek, valamint az általuk végzett személyszállítás keretében további megállókat szolgálhassanak ki, |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság által az uniós közúti árufuvarozók és az uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított, az e rendelet által az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók és az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogokkal egyenértékű jogok minden uniós fuvarozó számára egyenlő mértékben rendelkezésre álljanak, ideiglenesen ki kell terjeszteni az 1072/2009/EK és az 1073/2009/EK rendelet hatályát. Ezek a rendeletek már vonatkoznak a valamely tagállam és egy harmadik ország közötti útnak egy tranzittagállam területén megtett szakaszára. Ilyen esetben azonban biztosítani kell, hogy az 1072/2009/EK rendelet vonatkozzon az útnak a be- vagy a kirakodás helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára is, és hogy az 1073/2009/EK rendelet vonatkozzon az útnak az utasok felvételének vagy leszállításának helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára is. E kiterjesztés célja annak biztosítása, hogy az uniós fuvarozók az Egyesült Királyságba irányuló vagy onnan kiinduló cross-trade műveleteket végezhessenek, valamint az általuk végzett személyszállítás keretében további megállókat szolgálhassanak ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet ideiglenes rendelkezéseket állapít meg, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak végét követően szabályozzák az Unió és az Egyesült Királyság közötti közúti árufuvarozást, valamint a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében végzett autóbuszos személyszállítást.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „jármű”:






  a) | az árufuvarozással összefüggésben az Egyesült Királyságban nyilvántartásba vett gépjármű, vagy járművek olyan összekapcsolt kombinációja, amelynek legalább a gépjármű részét az Egyesült Királyságban vették nyilvántartásba, amely kizárólag árufuvarozásra szolgál, és amely vagy a vállalkozás saját tulajdonában áll úgy, hogy azt a vállalkozás részletfizetésre vásárolta, vagy azt a vállalkozás bérli, feltéve, hogy az utóbbi esetben a jármű megfelel a 2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- | --- |

1.

„jármű”:

a)

az árufuvarozással összefüggésben az Egyesült Királyságban nyilvántartásba vett gépjármű, vagy járművek olyan összekapcsolt kombinációja, amelynek legalább a gépjármű részét az Egyesült Királyságban vették nyilvántartásba, amely kizárólag árufuvarozásra szolgál, és amely vagy a vállalkozás saját tulajdonában áll úgy, hogy azt a vállalkozás részletfizetésre vásárolta, vagy azt a vállalkozás bérli, feltéve, hogy az utóbbi esetben a jármű megfelel a 2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározott feltételeknek;

9

| b) | a személyszállítással összefüggésben az autóbusz; |
| --- | --- |

b)

a személyszállítással összefüggésben az autóbusz;

| 2. | „engedélyezett árufuvarozás”:






  a) | egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított út az Unió területéről az Egyesült Királyság területére vagy fordítva egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül; |
| --- | --- | --- |

2.

„engedélyezett árufuvarozás”:

a)

egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított út az Unió területéről az Egyesült Királyság területére vagy fordítva egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül;

| b) | az e pont a) pontjában említett, az Egyesült Királyság területéről az Unió területére rakománnyal lebonyolított utat követően, az Unió területén történt kirakodástól számított hét napon belül végrehajtott legfeljebb két további, az Unió területén történő berakodási és kirakodási művelet az e rendelet alkalmazásának a 12. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezdőnapjától számított két hónapos időszak során, valamint az Unió területén történt kirakodástól számított hét napon belül végrehajtott egy művelet az azt követő három hónap során; |
| --- | --- |

b)

az e pont a) pontjában említett, az Egyesült Királyság területéről az Unió területére rakománnyal lebonyolított utat követően, az Unió területén történt kirakodástól számított hét napon belül végrehajtott legfeljebb két további, az Unió területén történő berakodási és kirakodási művelet az e rendelet alkalmazásának a 12. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezdőnapjától számított két hónapos időszak során, valamint az Unió területén történt kirakodástól számított hét napon belül végrehajtott egy művelet az azt követő három hónap során;

| c) | egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított, az Egyesült Királyság területéről az Egyesült Királyság területére tartó, az Unió területén áthaladó út; |
| --- | --- |

c)

egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított, az Egyesült Királyság területéről az Egyesült Királyság területére tartó, az Unió területén áthaladó út;

| d) | az a) és c) pontban említett fuvarozásokkal kapcsolatban üresen megtett út; |
| --- | --- |

d)

az a) és c) pontban említett fuvarozásokkal kapcsolatban üresen megtett út;

| 3. | „engedélyezett autóbuszos személyszállítás”:






  a) | egy autóbusz által személyszállítás céljából lebonyolított út az Unió területéről az Egyesült Királyság területére vagy fordítva, egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül; |
| --- | --- | --- |

3.

„engedélyezett autóbuszos személyszállítás”:

a)

egy autóbusz által személyszállítás céljából lebonyolított út az Unió területéről az Egyesült Királyság területére vagy fordítva, egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül;

| b) | egy autóbusz által személyszállítás céljából lebonyolított, az Egyesült Királyság területéről az Egyesült Királyság területére tartó, az Unió területén áthaladó út; |
| --- | --- |

b)

egy autóbusz által személyszállítás céljából lebonyolított, az Egyesült Királyság területéről az Egyesült Királyság területére tartó, az Unió területén áthaladó út;

| c) | az a) és b) pontban említett fuvarozásokkal kapcsolatban személyek szállítása nélkül megtett út; |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontban említett fuvarozásokkal kapcsolatban személyek szállítása nélkül megtett út;

| d) | utasok felvétele és leszállítása Írország határ menti régiójában, az Írország és Észak-Írország közötti menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében; |
| --- | --- |

d)

utasok felvétele és leszállítása Írország határ menti régiójában, az Írország és Észak-Írország közötti menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében;

| 4. | „Írország határ menti régiója”: Írországnak az Írország és az Egyesült Királyság közötti szárazföldi határral szomszédos megyéi; |
| --- | --- |

4.

„Írország határ menti régiója”: Írországnak az Írország és az Egyesült Királyság közötti szárazföldi határral szomszédos megyéi;

| 5. | „uniós közúti árufuvarozó”: olyan, közúti árufuvarozási tevékenységet folytató vállalkozás, amely az 1072/2009/EK rendelet 4. cikke szerinti, érvényes közösségi engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

5.

„uniós közúti árufuvarozó”: olyan, közúti árufuvarozási tevékenységet folytató vállalkozás, amely az 1072/2009/EK rendelet 4. cikke szerinti, érvényes közösségi engedéllyel rendelkezik;

| 6. | „egyesült királyságbeli közúti árufuvarozó”: az Egyesült Királyságban letelepedett olyan vállalkozás, amely számára engedélyezett a közúti árufuvarozás, és nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett árufuvarozás tekintetében kibocsátott, érvényes engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

6.

„egyesült királyságbeli közúti árufuvarozó”: az Egyesült Királyságban letelepedett olyan vállalkozás, amely számára engedélyezett a közúti árufuvarozás, és nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett árufuvarozás tekintetében kibocsátott, érvényes engedéllyel rendelkezik;

| 7. | „egyesült királyságbeli engedély”: amennyiben egyesült királyságbeli közúti árufuvarozó számára bocsátják ki, az Egyesült Királyság által nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett árufuvarozás tekintetében kibocsátott engedély, és amennyiben egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltató számára bocsátják ki, az Egyesült Királyság által nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett autóbuszos személyszállítás tekintetében kibocsátott engedély; |
| --- | --- |

7.

„egyesült királyságbeli engedély”: amennyiben egyesült királyságbeli közúti árufuvarozó számára bocsátják ki, az Egyesült Királyság által nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett árufuvarozás tekintetében kibocsátott engedély, és amennyiben egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltató számára bocsátják ki, az Egyesült Királyság által nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett autóbuszos személyszállítás tekintetében kibocsátott engedély;

| 8. | „autóbusz”: az Egyesült Királyságban bejegyzett jármű, amely kialakításánál és felszereltségénél fogva – a járművezetőt is beleértve – kilencnél több személy fuvarozására alkalmas és erre tervezték; |
| --- | --- |

8.

„autóbusz”: az Egyesült Királyságban bejegyzett jármű, amely kialakításánál és felszereltségénél fogva – a járművezetőt is beleértve – kilencnél több személy fuvarozására alkalmas és erre tervezték;

| 9. | „menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken az utasok fuvarozása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és leszállítva történik; |
| --- | --- |

9.

„menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken az utasok fuvarozása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és leszállítva történik;

| 10. | „különcélú menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken, függetlenül attól, hogy ki szervezi meg azokat, meghatározott utascsoportok fuvarozása más utasok kizárásával történik; |
| --- | --- |

10.

„különcélú menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken, függetlenül attól, hogy ki szervezi meg azokat, meghatározott utascsoportok fuvarozása más utasok kizárásával történik;

| 11. | „uniós autóbuszos személyszállító szolgáltató”: olyan, autóbuszos személyszállítási tevékenységet folytató vállalkozás, amely az 1073/2009/EK rendelet 4. cikke szerinti, érvényes közösségi engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

11.

„uniós autóbuszos személyszállító szolgáltató”: olyan, autóbuszos személyszállítási tevékenységet folytató vállalkozás, amely az 1073/2009/EK rendelet 4. cikke szerinti, érvényes közösségi engedéllyel rendelkezik;

| 12. | „egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltató”: az Egyesült Királyságban letelepedett olyan vállalkozás, amely számára engedélyezett az autóbuszos személyszállítás, és nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett autóbuszos személyszállítás tekintetében kibocsátott, érvényes engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

12.

„egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltató”: az Egyesült Királyságban letelepedett olyan vállalkozás, amely számára engedélyezett az autóbuszos személyszállítás, és nemzetközi fuvarozás céljából engedélyezett autóbuszos személyszállítás tekintetében kibocsátott, érvényes engedéllyel rendelkezik;

| 13. | „fuvarozó”: közúti árufuvarozó vagy autóbuszos személyszállító szolgáltató; |
| --- | --- |

13.

„fuvarozó”: közúti árufuvarozó vagy autóbuszos személyszállító szolgáltató;

| 14. | „versenyjog”: olyan jog, amely a következő magatartással foglalkozik, amennyiben az hatással lehet a közúti árufuvarozási vagy autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra:






  a) | olyan magatartás, amely a következőkből áll:






  i. | közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók közötti megállapodások, valamint közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

„versenyjog”: olyan jog, amely a következő magatartással foglalkozik, amennyiben az hatással lehet a közúti árufuvarozási vagy autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokra:

a)

olyan magatartás, amely a következőkből áll:

i.

közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók közötti megállapodások, valamint közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása;

| ii. | erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több közúti árufuvarozó vagy autóbuszos személyszállító szolgáltató részéről; |
| --- | --- |

ii.

erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több közúti árufuvarozó vagy autóbuszos személyszállító szolgáltató részéről;

| iii. | olyan intézkedések, amelyeket az Egyesült Királyság közvállalkozások és olyan vállalkozások számára hozott vagy tart fenn, amelyeknek az Egyesült Királyság különleges vagy kizárólagos jogokat nyújtott, és amelyek ellentétesek az i. vagy ii. alponttal; |
| --- | --- |

iii.

olyan intézkedések, amelyeket az Egyesült Királyság közvállalkozások és olyan vállalkozások számára hozott vagy tart fenn, amelyeknek az Egyesült Királyság különleges vagy kizárólagos jogokat nyújtott, és amelyek ellentétesek az i. vagy ii. alponttal;

| b) | a közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók közötti olyan összefonódások, amelyek jelentősen gátolják a hatékony versenyt, különösen az erőfölény kialakulásának vagy megerősödésének eredményeképpen; |
| --- | --- |

b)

a közúti árufuvarozók vagy autóbuszos személyszállító szolgáltatók közötti olyan összefonódások, amelyek jelentősen gátolják a hatékony versenyt, különösen az erőfölény kialakulásának vagy megerősödésének eredményeképpen;

| 15. | „állami támogatás”: a kormány vagy bármely más szintű közigazgatási szerv által valamely fuvarozó számára nyújtott, gazdasági előnyt biztosító pénzügyi hozzájárulás, amely a következőket foglalja magában:






  a) | pénzeszközök – például juttatások, kölcsönök vagy tőkeinjekció – közvetlen átadása, pénzeszközök potenciális közvetlen átadása, kötelezettségek – például hitelgaranciák, tőkeinjekció, tulajdonlás, csődvédelem vagy biztosítás – átvállalása; |
| --- | --- | --- |

15.

„állami támogatás”: a kormány vagy bármely más szintű közigazgatási szerv által valamely fuvarozó számára nyújtott, gazdasági előnyt biztosító pénzügyi hozzájárulás, amely a következőket foglalja magában:

a)

pénzeszközök – például juttatások, kölcsönök vagy tőkeinjekció – közvetlen átadása, pénzeszközök potenciális közvetlen átadása, kötelezettségek – például hitelgaranciák, tőkeinjekció, tulajdonlás, csődvédelem vagy biztosítás – átvállalása;

| b) | az egyébként esedékes bevételekről való lemondás vagy azok beszedésének mellőzése; |
| --- | --- |

b)

az egyébként esedékes bevételekről való lemondás vagy azok beszedésének mellőzése;

| c) | az általános infrastruktúra szükségletein kívüli áruk vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása, illetve áruk vagy szolgáltatások beszerzése; |
| --- | --- |

c)

az általános infrastruktúra szükségletein kívüli áruk vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása, illetve áruk vagy szolgáltatások beszerzése;

| d) | kifizetések teljesítése egy finanszírozási mechanizmus részére, vagy egy magánszervezet megbízása azzal, illetve utasítása arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladatot az a), b) és c) pontban említettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra vagy más közigazgatási szervre hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól. |
| --- | --- |

d)

kifizetések teljesítése egy finanszírozási mechanizmus részére, vagy egy magánszervezet megbízása azzal, illetve utasítása arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladatot az a), b) és c) pontban említettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra vagy más közigazgatási szervre hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól.

Nem tekinthető úgy, hogy egy kormány vagy más közigazgatási szerv által nyújtott pénzügyi hozzájárulás gazdasági előnyt biztosít, amennyiben egy piaci magánszereplő a szóban forgó közigazgatási szervével megegyező helyzetben, kizárólag a várható nyereségtől vezérelve ugyanazt a pénzügyi hozzájárulást nyújtotta volna;

| 16. | „független versenyhatóság”: a versenyjog alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint az állami támogatások ellenőrzéséért felelős hatóság, amely megfelel az alábbi feltételeknek:






  a) | működése szempontjából a hatóság független, és megfelelően fel van ruházva a feladatai ellátásához szükséges erőforrásokkal; |
| --- | --- | --- |

16.

„független versenyhatóság”: a versenyjog alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint az állami támogatások ellenőrzéséért felelős hatóság, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

a)

működése szempontjából a hatóság független, és megfelelően fel van ruházva a feladatai ellátásához szükséges erőforrásokkal;

| b) | feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során a hatóság rendelkezik a politikai vagy egyéb külső befolyástól való függetlenséget biztosító szükséges garanciákkal, és pártatlanul jár el; |
| --- | --- |

b)

feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során a hatóság rendelkezik a politikai vagy egyéb külső befolyástól való függetlenséget biztosító szükséges garanciákkal, és pártatlanul jár el;

| c) | a hatóság határozatait bírósági felülvizsgálatnak vetik alá; |
| --- | --- |

c)

a hatóság határozatait bírósági felülvizsgálatnak vetik alá;

| 17. | „megkülönböztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a közúti árufuvarozási vagy autóbuszos személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez használt áruknak vagy szolgáltatásoknak – ideértve a közszolgáltatásokat is – a nyújtása során, vagy az ilyen szolgáltatások tekintetében illetékes állami hatóságok általi kezelése során; |
| --- | --- |

17.

„megkülönböztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a közúti árufuvarozási vagy autóbuszos személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez használt áruknak vagy szolgáltatásoknak – ideértve a közszolgáltatásokat is – a nyújtása során, vagy az ilyen szolgáltatások tekintetében illetékes állami hatóságok általi kezelése során;

| 18. | „az Unió területe”: a tagállamok területe, amelyre az EUSZ és az EUMSZ az említett Szerződésekben megállapított feltételekkel alkalmazandó. |
| --- | --- |

18.

„az Unió területe”: a tagállamok területe, amelyre az EUSZ és az EUMSZ az említett Szerződésekben megállapított feltételekkel alkalmazandó.

3. cikk

Az engedélyezett árufuvarozás végzéséhez való jog

(1)   Az e rendeletben megállapított feltételek szerint az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók engedélyezett árufuvarozást végezhetnek.

(2)   A következő típusú engedélyezett árufuvarozást az Egyesült Királyságban letelepedett természetes vagy jogi személy egyesült királyságbeli engedély nélkül végezheti:

| a) | egyetemes szolgáltatásként végzett postai szállítás; |
| --- | --- |

a)

egyetemes szolgáltatásként végzett postai szállítás;

| b) | sérült vagy műszaki hibás járművek szállítása; |
| --- | --- |

b)

sérült vagy műszaki hibás járművek szállítása;

| c) | árufuvarozás olyan gépjárművekkel, amelyek megengedett össztömege, beleértve a pótkocsikat is, nem haladja meg a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

c)

árufuvarozás olyan gépjárművekkel, amelyek megengedett össztömege, beleértve a pótkocsikat is, nem haladja meg a 3,5 tonnát;

| d) | gyógyszerek, orvostechnikai eszközök és berendezések, valamint egyéb, sürgősségi segély esetén szükséges cikkek szállítása, különösen természeti katasztrófák esetén; |
| --- | --- |

d)

gyógyszerek, orvostechnikai eszközök és berendezések, valamint egyéb, sürgősségi segély esetén szükséges cikkek szállítása, különösen természeti katasztrófák esetén;

| e) | olyan árufuvarozás, amelynek esetében teljesülnek a következők:






  i. | a szállított áru a vállalkozás tulajdonában van, vagy azt a vállalkozás adta el, vásárolta meg, adta bérbe vagy vette bérbe, állította elő, vonta ki, dolgozta fel vagy javította meg; |
| --- | --- | --- |

e)

olyan árufuvarozás, amelynek esetében teljesülnek a következők:

i.

a szállított áru a vállalkozás tulajdonában van, vagy azt a vállalkozás adta el, vásárolta meg, adta bérbe vagy vette bérbe, állította elő, vonta ki, dolgozta fel vagy javította meg;

| ii. | a szállítás célja az árunak a vállalkozásba vagy a vállalkozásból történő elszállítása vagy a vállalkozáson belül vagy azon kívül történő elmozdítása a vállalkozás saját céljaira; |
| --- | --- |

ii.

a szállítás célja az árunak a vállalkozásba vagy a vállalkozásból történő elszállítása vagy a vállalkozáson belül vagy azon kívül történő elmozdítása a vállalkozás saját céljaira;

| iii. | az ilyen szállításhoz használt gépjárműveket a vállalkozás alkalmazásában lévő vagy szerződéses kötelezettség alapján a rendelkezésére bocsátott személyzet tagjai vezetik; |
| --- | --- |

iii.

az ilyen szállításhoz használt gépjárműveket a vállalkozás alkalmazásában lévő vagy szerződéses kötelezettség alapján a rendelkezésére bocsátott személyzet tagjai vezetik;

| iv. | az áruszállító járművek a vállalkozás saját tulajdonában vannak, vagy azokat a vállalkozás részletfizetésre vásárolta vagy bérli, feltéve, hogy az utóbbi esetben megfelelnek a 2006/1/EK irányelvben előírt feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

iv.

az áruszállító járművek a vállalkozás saját tulajdonában vannak, vagy azokat a vállalkozás részletfizetésre vásárolta vagy bérli, feltéve, hogy az utóbbi esetben megfelelnek a 2006/1/EK irányelvben előírt feltételeknek; valamint

| v. | a szállítás a vállalkozás tevékenységi körében csak melléktevékenység. |
| --- | --- |

v.

a szállítás a vállalkozás tevékenységi körében csak melléktevékenység.

4. cikk

A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratok üzemeltetéséhez való jog

(1)   Az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók az e rendeletben megállapított feltételek mellett végezhetnek engedélyezett autóbuszos személyszállítást menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében.

(2)   Az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatóknak az ellenszolgáltatás fejében, menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok keretében végzett, engedélyezett autóbuszos személyszállításhoz rendelkezniük kell egy, az 1073/2009/EK rendelet 6–11. cikkével összhangban e rendelet alkalmazásának kezdőnapját megelőzően kibocsátott engedéllyel.

(3)   Az e cikk (2) bekezdése alapján érvényben maradó engedélyek az 1073/2009/EK rendelet 6–11. cikkében foglalt szabályokra és eljárásokra is figyelemmel az e cikk (1) bekezdésében meghatározott célokra legfeljebb 2021. június 30-ig továbbra is használhatók, amennyiben azokat azonos feltételek mellett hosszabbították meg, vagy azokat kizárólag a megállókat, díjakat vagy menetrendet illetően módosították.

(4)   Nem kereskedelmi és nem üzleti célú engedélyezett autóbuszos személyszállítást az Egyesült Királyságban letelepedett természetes vagy jogi személy engedély nélkül végezhet, amennyiben:

| a) | a szállítás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége; valamint |
| --- | --- |

a)

a szállítás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége; valamint

| b) | a használt járművek a természetes vagy jogi személy tulajdonában vannak, vagy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy egy tartósbérleti szerződés keretében szerezte be, és azokat a természetes személy vagy jogi személy által alkalmazott személyzet egy tagja, a természetes személy maga, vagy a vállalkozás által alkalmazott vagy szerződéses kötelezettség alapján a rendelkezésére bocsátott személyzet egy tagja vezeti. |
| --- | --- |

b)

a használt járművek a természetes vagy jogi személy tulajdonában vannak, vagy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy egy tartósbérleti szerződés keretében szerezte be, és azokat a természetes személy vagy jogi személy által alkalmazott személyzet egy tagja, a természetes személy maga, vagy a vállalkozás által alkalmazott vagy szerződéses kötelezettség alapján a rendelkezésére bocsátott személyzet egy tagja vezeti.

E szállítási műveletek mentesülnek az Unión belüli engedélyezési rendszer alól, amennyiben a tevékenységet végző személy rendelkezik egy, az 1073/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban, e rendelet alkalmazásának az e rendelet 12. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett kezdőnapját megelőzően kibocsátott nemzeti engedéllyel.

(5)   E rendelet alkalmazását nem érinti a jármű cseréje, vagy ha a szállítást amiatt szakítják meg, hogy az út egy szakaszát más szállítóeszközzel tegyék meg.

5. cikk

Kétoldalú megállapodások vagy megegyezések

A tagállamok nem tárgyalhatnak és nem köthetnek kétoldalú megállapodást vagy megegyezést az Egyesült Királysággal az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben.

A meglévő többoldalú megegyezések sérelme nélkül a tagállamok nem biztosíthatnak az e rendeletben biztosítottakon kívül más jogokat az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók és az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára.

6. cikk

Szociális és műszaki szabályok

Az e rendelet szerinti engedélyezett áruszállítás vagy autóbuszos személyszállítás során be kell tartani a következő szabályokat:

| a) | az utazó munkavállalók és az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetők tekintetében a tagállamok által a 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) összhangban megállapított követelmények; |
| --- | --- |

a)

az utazó munkavállalók és az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetők tekintetében a tagállamok által a 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) összhangban megállapított követelmények;

10

| b) | a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok tekintetében az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) követelményei; |
| --- | --- |

b)

a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok tekintetében az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) követelményei;

11

| c) | a közúti közlekedésben használt menetíró készülékek tekintetében a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) követelményei; |
| --- | --- |

c)

a közúti közlekedésben használt menetíró készülékek tekintetében a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) követelményei;

12

| d) | a járművezetők alapképzése és továbbképzése tekintetében a tagállamok által a 2003/59//EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

d)

a járművezetők alapképzése és továbbképzése tekintetében a tagállamok által a 2003/59//EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban meghatározott követelmények;

13

| e) | az egyes közúti járművek megengedett legnagyobb méretei és össztömege tekintetében a tagállamok által a 96/53/EK tanácsi irányelvvel (14) összhangban megállapított követelmények; |
| --- | --- |

e)

az egyes közúti járművek megengedett legnagyobb méretei és össztömege tekintetében a tagállamok által a 96/53/EK tanácsi irányelvvel (14) összhangban megállapított követelmények;

14

| f) | a sebességkorlátozó készülékek egyes gépjármű-kategóriákba való beszerelése és azokban való használata tekintetében a tagállamok által a 92/6/EGK tanácsi irányelvvel (15) összhangban megállapított követelmények; |
| --- | --- |

f)

a sebességkorlátozó készülékek egyes gépjármű-kategóriákba való beszerelése és azokban való használata tekintetében a tagállamok által a 92/6/EGK tanácsi irányelvvel (15) összhangban megállapított követelmények;

15

| g) | a biztonsági övek és a gyermekbiztonsági rendszerek járművekben való kötelező használata tekintetében a tagállamok által a 91/671/EGK tanácsi irányelvvel (16) összhangban megállapított követelmények; |
| --- | --- |

g)

a biztonsági övek és a gyermekbiztonsági rendszerek járművekben való kötelező használata tekintetében a tagállamok által a 91/671/EGK tanácsi irányelvvel (16) összhangban megállapított követelmények;

16

| h) | a munkavállalók kiküldetése tekintetében a tagállamok által a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban megállapított követelmények; |
| --- | --- |

h)

a munkavállalók kiküldetése tekintetében a tagállamok által a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban megállapított követelmények;

17

| i) | az utasok jogai tekintetében a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

i)

az utasok jogai tekintetében a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) meghatározott követelmények.

18

7. cikk

A jogok egyenértékűsége

(1)   A Bizottság figyelemmel kíséri az Egyesült Királyság által az uniós közúti fuvarozók és uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára biztosított jogokat és azok gyakorlásának feltételeit.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyság által az uniós közúti árufuvarozóknak és uniós autóbuszos személyszállító szolgáltatóknak biztosított jogok – de jure vagy de facto – nem egyenértékűek az e rendelet alapján az egyesült királyságbeli fuvarozók számára biztosított jogokkal, vagy hogy ezek a jogok nem állnak egyenlő mértékben rendelkezésre valamennyi uniós közúti árufuvarozó és uniós autóbuszos személyszállító szolgáltató számára, az egyenértékűség helyreállítása érdekében a Bizottság haladéktalanul felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 11. cikkel összhangban, amelyekkel:

| a) | felfüggeszti a 3. cikk, illetve a 4. cikk (1)–(4) bekezdésének alkalmazását, amennyiben nem biztosítanak egyenértékű jogokat az uniós fuvarozóknak, vagy ha a biztosított jogok minimálisak; |
| --- | --- |

a)

felfüggeszti a 3. cikk, illetve a 4. cikk (1)–(4) bekezdésének alkalmazását, amennyiben nem biztosítanak egyenértékű jogokat az uniós fuvarozóknak, vagy ha a biztosított jogok minimálisak;

| b) | korlátokat állapít meg az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára engedélyezett kapacitás vagy utak száma, vagy mindkettő tekintetében; vagy |
| --- | --- |

b)

korlátokat állapít meg az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára engedélyezett kapacitás vagy utak száma, vagy mindkettő tekintetében; vagy

| c) | a járművek típusaira vagy a forgalomba hozatal feltételeire vonatkozó üzemeltetési korlátozásokat fogad el. |
| --- | --- |

c)

a járművek típusaira vagy a forgalomba hozatal feltételeire vonatkozó üzemeltetési korlátozásokat fogad el.

8. cikk

Tisztességes verseny

(1)   A Bizottság figyelemmel kíséri azokat a feltételeket, amelyek mellett az uniós fuvarozók az egyesült királyságbeli fuvarozókkal versengenek az e rendelet hatálya alá tartozó közúti árufuvarozási és autóbuszos személyszállítási szolgáltatások nyújtásáért.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e cikk (3) bekezdésében említett helyzetek bármelyike miatt az e cikk (1) bekezdésében említett feltételek érzékelhetően kedvezőtlenebbek, mint az egyesült királyságbeli fuvarozók számára biztosítottak, a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében haladéktalanul felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 11. cikkel összhangban, amelyekkel:

| a) | felfüggeszti a 3. cikk, illetve a 4. cikk (1)–(4) bekezdésének alkalmazását, amennyiben az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozókra vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatókra vonatkozó versenyfeltételek annyira különböznek az uniós piaci szereplőkre vonatkozó versenyfeltételektől, hogy az utóbbiak számára a szolgáltatások nyújtása gazdaságilag nem életképes megoldás; |
| --- | --- |

a)

felfüggeszti a 3. cikk, illetve a 4. cikk (1)–(4) bekezdésének alkalmazását, amennyiben az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozókra vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatókra vonatkozó versenyfeltételek annyira különböznek az uniós piaci szereplőkre vonatkozó versenyfeltételektől, hogy az utóbbiak számára a szolgáltatások nyújtása gazdaságilag nem életképes megoldás;

| b) | korlátokat állapít meg az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára engedélyezett kapacitás vagy utak száma, vagy mindkettő tekintetében; vagy |
| --- | --- |

b)

korlátokat állapít meg az egyesült királyságbeli közúti árufuvarozók vagy az egyesült királyságbeli autóbuszos személyszállító szolgáltatók számára engedélyezett kapacitás vagy utak száma, vagy mindkettő tekintetében; vagy

| c) | a járművek típusaira vagy a forgalomba hozatal feltételeire vonatkozó üzemeltetési korlátozásokat fogad el. |
| --- | --- |

c)

a járművek típusaira vagy a forgalomba hozatal feltételeire vonatkozó üzemeltetési korlátozásokat fogad el.

(3)   A (2) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat az abban a bekezdésben meghatározott feltételek mellett a következő helyzetek orvoslására kell elfogadni:

| a) | az Egyesült Királyság állami támogatásokat nyújt; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királyság állami támogatásokat nyújt;

| b) | az Egyesült Királyságban nincs versenyjog, vagy azt nem alkalmazzák hatékonyan; |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyságban nincs versenyjog, vagy azt nem alkalmazzák hatékonyan;

| c) | az Egyesült Királyság nem hozott létre vagy nem tart fenn független versenyhatóságot; |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Királyság nem hozott létre vagy nem tart fenn független versenyhatóságot;

| d) | az Egyesült Királyság által a munkavállalók, a biztonság és védelem, valamint a környezet védelme érdekében alkalmazott előírások kevésbé szigorúak az uniós jogban megállapítottaknál, vagy releváns uniós jogszabályok hiányában a valamennyi tagállamban alkalmazott előírásoknál, de minden esetben a vonatkozó nemzetközi előírásoknál; |
| --- | --- |

d)

az Egyesült Királyság által a munkavállalók, a biztonság és védelem, valamint a környezet védelme érdekében alkalmazott előírások kevésbé szigorúak az uniós jogban megállapítottaknál, vagy releváns uniós jogszabályok hiányában a valamennyi tagállamban alkalmazott előírásoknál, de minden esetben a vonatkozó nemzetközi előírásoknál;

| e) | az egyesült királyságbeli engedélyeknek a közúti árufuvarozók és az autóbuszos személyszállító szolgáltatók részére való megadásával kapcsolatban az Egyesült Királyság által alkalmazott előírások az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) megállapítottaknál kevésbé szigorúak; |
| --- | --- |

e)

az egyesült királyságbeli engedélyeknek a közúti árufuvarozók és az autóbuszos személyszállító szolgáltatók részére való megadásával kapcsolatban az Egyesült Királyság által alkalmazott előírások az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) megállapítottaknál kevésbé szigorúak;

| f) | a hivatásos járművezetők képesítésével és képzésével összefüggésben az Egyesült Királyság által alkalmazott előírások a 2003/59/EK irányelvben megállapítottaknál kevésbé szigorúak; |
| --- | --- |

f)

a hivatásos járművezetők képesítésével és képzésével összefüggésben az Egyesült Királyság által alkalmazott előírások a 2003/59/EK irányelvben megállapítottaknál kevésbé szigorúak;

| g) | az Egyesült Királyság az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) meghatározott szabályoktól eltérő szabályokat alkalmaz az úthasználati díjakra és az adózásra vonatkozóan; valamint |
| --- | --- |

g)

az Egyesült Királyság az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) meghatározott szabályoktól eltérő szabályokat alkalmaz az úthasználati díjakra és az adózásra vonatkozóan; valamint

| h) | az uniós fuvarozókkal szemben fennáll a megkülönböztetés valamely formája. |
| --- | --- |

h)

az uniós fuvarozókkal szemben fennáll a megkülönböztetés valamely formája.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság információkat kérhet az Egyesült Királyság illetékes hatóságaitól vagy az egyesült királyságbeli fuvarozóktól. Amennyiben az említett felek nem bocsátják rendelkezésre a kért információkat a Bizottság által előírt észszerű határidőn belül, vagy hiányos információkat szolgáltatnak, a Bizottság a (2) bekezdésnek megfelelően járhat el.

9. cikk

Az 1072/2009/EK rendelet és az 1073/2009/EK rendelet hatályának kiterjesztése

(1)   Az áruknak az Unió és az Egyesült Királyság területe közötti, olyan uniós közúti árufuvarozó által végzett fuvarozása tekintetében, amely az Egyesült Királyság által az e rendelet 7. cikkében említettek szerint biztosított, az e rendelet szerint biztosítottakkal egyenértékű jogok alapján végzi tevékenységét, az útnak a berakodás vagy a kirakodás helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára az 1072/2009/EK rendelet alkalmazandó.

(2)   Az utasoknak az Unió és az Egyesült Királyság területe közötti, olyan uniós autóbuszos személyszállító szolgáltató által végzett szállítása tekintetében, amely az Egyesült Királyság által a rendelet 7. cikkében említettek szerint biztosított, az e rendelet szerint biztosítottakkal egyenértékű jogok alapján végzi tevékenységét, az útnak a felvétel vagy a leszállítás helye szerinti tagállam területén megtett szakaszára az 1073/2009/EK rendelet alkalmazandó.

10. cikk

Konzultáció és együttműködés

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai e rendelet végrehajtásának biztosítása érdekében szükség szerint konzultálnak és együttműködnek az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival.

(2)   A tagállamok kérésre indokolatlan késedelem nélkül továbbítják a Bizottságnak az (1) bekezdés alapján kapott információkat vagy minden egyéb, a 7. és 8. cikk végrehajtása szempontjából releváns információt.

11. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottságnak a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2021. június 30-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A 7. cikk (2) bekezdése vagy a 8. cikk (2) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(3)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

12. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikke értelmében az uniós jog már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

Nem kell azonban alkalmazni e rendeletet akkor, ha az említett időpontig az Unió és az Egyesült Királyság között kötött, a közúti fuvarozást szabályozó nemzetközi megállapodás hatálybalépésére, vagy – az adott esettől függően – ideiglenes alkalmazásának megkezdésére sor kerül.

(3)   Ezt a rendeletet az Unió és az Egyesült Királyság között kötött, a közúti fuvarozást szabályozó nemzetközi megállapodás hatálybalépését, vagy ideiglenes alkalmazásának megkezdését megelőző napig kell alkalmazni.

A 2. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett autóbuszos személyszállítás kivételével e rendelet autóbuszos személyszállításra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazandósága attól a naptól megszűnik, amelyen az Interbus megállapodáshoz csatolt, a nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti autóbuszjáratokkal végzett személyszállításról szóló jegyzőkönyv az Unió és az Egyesült Királyság tekintetében hatályba lép.

(4)   E rendelet alkalmazandósága legkésőbb 2021. június 30-jén mindenképpen megszűnik.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/266 határozata (2020. február 25.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (HL L 58., 2020.2.27., 53. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 300., 2009.11.14., 88. o.).

6

(7)  
  HL L 321., 2002.11.26., 13. o.

7

(8)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1/EK irányelve (2006. január 18.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról (HL L 33., 2006.2.4., 82. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről (HL L 80., 2002.3.23., 35. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).

13

(14)  A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. július 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

14

(15)  A Tanács 92/6/EGK irányelve (1992. február 10.) a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.).

15

(16)  A Tanács 91/671/EGK irányelve (1991. december 16.) a járművekben a biztonsági övek és gyermekbiztonsági rendszerek kötelező használatáról (HL L 373., 1991.12.31., 26. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/1071/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlásához szükséges feltételek közös szabályainak megállapításáról és 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).

20

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/86

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2225 RENDELETE

(2020. december 23.)

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal megkötötte (3), és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget. A Tanács 2020. február 25-én elfogadta az (EU, Euratom) 2020/266 határozatot (4), az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. Amint az a tárgyalási irányelvekből is következik, a felhatalmazás kiterjed többek között azokra az elemekre, amelyek az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királysággal fennálló légiközlekedési kapcsolatok átfogó kezeléséhez szükségesek. Bizonytalan azonban, hogy ezen időszak végéig hatályba lép-e az Unió és az Egyesült Királyság közötti, az e területen fennálló jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodás. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozattal megkötötte (3), és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget. A Tanács 2020. február 25-én elfogadta az (EU, Euratom) 2020/266 határozatot (4), az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. Amint az a tárgyalási irányelvekből is következik, a felhatalmazás kiterjed többek között azokra az elemekre, amelyek az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királysággal fennálló légiközlekedési kapcsolatok átfogó kezeléséhez szükségesek. Bizonytalan azonban, hogy ezen időszak végéig hatályba lép-e az Unió és az Egyesült Királyság közötti, az e területen fennálló jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodás.

| (2) | Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) meghatározza az uniós működési engedély légi fuvarozók számára történő kiadására vonatkozó feltételeket, és megállapítja az Unión belüli légi szolgáltatások nyújtásának szabadságát. |
| --- | --- |

(2)

Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) meghatározza az uniós működési engedély légi fuvarozók számára történő kiadására vonatkozó feltételeket, és megállapítja az Unión belüli légi szolgáltatások nyújtásának szabadságát.

| (3) | Az átmeneti időszak végén, különleges rendelkezések hiányában az Egyesült Királyság Unióból való kilépése az 1008/2008/EK rendeletben foglaltak szerinti piaci hozzáférés tekintetében az uniós jogból eredő valamennyi jogot és kötelezettséget megszünteti, amennyiben azok az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kapcsolatot érintik. |
| --- | --- |

(3)

Az átmeneti időszak végén, különleges rendelkezések hiányában az Egyesült Királyság Unióból való kilépése az 1008/2008/EK rendeletben foglaltak szerinti piaci hozzáférés tekintetében az uniós jogból eredő valamennyi jogot és kötelezettséget megszünteti, amennyiben azok az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kapcsolatot érintik.

| (4) | Ezért olyan ideiglenes intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik az Egyesült Királyságban engedélyezett légi fuvarozók számára, hogy légi járatokat üzemeltessenek az Egyesült Királyság területe és a tagállamok területe között. Az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében e jogok biztosítását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az Egyesült Királyságnak egyenértékű jogokat kell biztosítania az Unióban engedélyezett légi fuvarozók számára, továbbá bizonyos, a tisztességes versenyhez elengedhetetlen feltételektől kell függővé tenni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért olyan ideiglenes intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik az Egyesült Királyságban engedélyezett légi fuvarozók számára, hogy légi járatokat üzemeltessenek az Egyesült Királyság területe és a tagállamok területe között. Az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében e jogok biztosítását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az Egyesült Királyságnak egyenértékű jogokat kell biztosítania az Unióban engedélyezett légi fuvarozók számára, továbbá bizonyos, a tisztességes versenyhez elengedhetetlen feltételektől kell függővé tenni.

| (5) | A COVID-19 világjárványból eredő válság jelentős logisztikai kihívást okoz a tagállamoknak, különösen az arra való képességük tekintetében, hogy rövid határidőre jelentős mennyiségű gyógyszert, oltóanyagot és egészségügyi felszerelést szállítsanak harmadik országokba és harmadik országokból, különösen nehéz tárolási és logisztikai körülmények között. Szükséges annak biztosítása, hogy e célból elegendő légi közlekedési kapacitás és további kivételes rugalmasság álljon a tagállamok rendelkezésére, beleértve harmadik országbeli repülőgépek igénybevételét is. Ezért a kizárólag áruszállításra vonatkozó, az ötödik szabadság körébe tartozó forgalmi jogok – a szigorúan az említett műveletek eseti alapon történő elvégzésére korlátozott – további elemeit kell engedélyezni annak érdekében, hogy e kivételes körülmények között igénybe lehessen venni az Egyesült Királyság légi fuvarozóit. A tagállamoknak lehetőségük kell legyen arra is, hogy a légimentési szolgáltatások nyújtásához további jogokat engedélyezzenek. |
| --- | --- |

(5)

A COVID-19 világjárványból eredő válság jelentős logisztikai kihívást okoz a tagállamoknak, különösen az arra való képességük tekintetében, hogy rövid határidőre jelentős mennyiségű gyógyszert, oltóanyagot és egészségügyi felszerelést szállítsanak harmadik országokba és harmadik országokból, különösen nehéz tárolási és logisztikai körülmények között. Szükséges annak biztosítása, hogy e célból elegendő légi közlekedési kapacitás és további kivételes rugalmasság álljon a tagállamok rendelkezésére, beleértve harmadik országbeli repülőgépek igénybevételét is. Ezért a kizárólag áruszállításra vonatkozó, az ötödik szabadság körébe tartozó forgalmi jogok – a szigorúan az említett műveletek eseti alapon történő elvégzésére korlátozott – további elemeit kell engedélyezni annak érdekében, hogy e kivételes körülmények között igénybe lehessen venni az Egyesült Királyság légi fuvarozóit. A tagállamoknak lehetőségük kell legyen arra is, hogy a légimentési szolgáltatások nyújtásához további jogokat engedélyezzenek.

| (6) | E rendelet ideiglenes jellegének tükrözése érdekében e rendelet 2021. június 30-ig vagy – amennyiben arra korábban sor kerül – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének megfelelően a Bizottság által vezetett tárgyalások eredményeképp a légi közlekedésre vonatkozó, az Egyesült Királysággal kötendő azon jövőbeni megállapodás hatálybalépéséig, vagy adott esetben átmeneti alkalmazásáig alkalmazandó, amelynek az Unió részes fele. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet ideiglenes jellegének tükrözése érdekében e rendelet 2021. június 30-ig vagy – amennyiben arra korábban sor kerül – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének megfelelően a Bizottság által vezetett tárgyalások eredményeképp a légi közlekedésre vonatkozó, az Egyesült Királysággal kötendő azon jövőbeni megállapodás hatálybalépéséig, vagy adott esetben átmeneti alkalmazásáig alkalmazandó, amelynek az Unió részes fele.

| (7) | A kölcsönösen előnyös összeköttetési szintek fenntartása érdekében rendelkezni kell bizonyos kereskedelmi együttműködési megállapodásokról a viszonosság elvével összhangban az Egyesült Királyság és az Unió légi fuvarozói tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A kölcsönösen előnyös összeköttetési szintek fenntartása érdekében rendelkezni kell bizonyos kereskedelmi együttműködési megállapodásokról a viszonosság elvével összhangban az Egyesült Királyság és az Unió légi fuvarozói tekintetében.

| (8) | Az e rendelet elfogadását szükségessé tevő kivételes és egyedi körülményekre tekintettel, illetve a Szerződésekkel összhangban helyénvaló, hogy az Unió ideiglenesen gyakorolja a Szerződések által rá ruházott megosztott vonatkozó hatáskört. E rendeletnek az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásra gyakorolt hatása azonban időben szigorúan korlátozott kell, hogy maradjon. Az Unió által gyakorolt hatáskört ezért csak e rendelet alkalmazásának időszakára vonatkozóan lehet gyakorolni. Ennek megfelelően e rendelet alkalmazásának megszűnésekor az Unió nem fogja tovább gyakorolni ezt a megosztott hatáskört. Az EUMSZ 2. cikkének (2) bekezdése értelmében ezért az említett pillanattól kezdve hatásköreik gyakorlása tekintetében a tagállamok ugyanabban a helyzetben lesznek, mint amelyben lettek volna, ha a rendeletet nem fogadják el. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, a megosztott hatáskörök gyakorlásáról szóló 25. jegyzőkönyvben foglaltak szerint az Unió hatáskörének gyakorlása e rendelet szerint kizárólag azokra az elemekre terjed ki, amelyekre e rendelet vonatkozik, és nem terjed ki a terület egészére. A nemzetközi légiközlekedési megállapodások megkötése tekintetében az Unió és a tagállamok vonatkozó hatásköreit a Szerződésekkel összhangban és a vonatkozó uniós jogszabályok, köztük az Egyesült Királysággal folytatandó tárgyalások megkezdését engedélyező (EU, Euratom) 2020/266 határozat figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet elfogadását szükségessé tevő kivételes és egyedi körülményekre tekintettel, illetve a Szerződésekkel összhangban helyénvaló, hogy az Unió ideiglenesen gyakorolja a Szerződések által rá ruházott megosztott vonatkozó hatáskört. E rendeletnek az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásra gyakorolt hatása azonban időben szigorúan korlátozott kell, hogy maradjon. Az Unió által gyakorolt hatáskört ezért csak e rendelet alkalmazásának időszakára vonatkozóan lehet gyakorolni. Ennek megfelelően e rendelet alkalmazásának megszűnésekor az Unió nem fogja tovább gyakorolni ezt a megosztott hatáskört. Az EUMSZ 2. cikkének (2) bekezdése értelmében ezért az említett pillanattól kezdve hatásköreik gyakorlása tekintetében a tagállamok ugyanabban a helyzetben lesznek, mint amelyben lettek volna, ha a rendeletet nem fogadják el. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, a megosztott hatáskörök gyakorlásáról szóló 25. jegyzőkönyvben foglaltak szerint az Unió hatáskörének gyakorlása e rendelet szerint kizárólag azokra az elemekre terjed ki, amelyekre e rendelet vonatkozik, és nem terjed ki a terület egészére. A nemzetközi légiközlekedési megállapodások megkötése tekintetében az Unió és a tagállamok vonatkozó hatásköreit a Szerződésekkel összhangban és a vonatkozó uniós jogszabályok, köztük az Egyesült Királysággal folytatandó tárgyalások megkezdését engedélyező (EU, Euratom) 2020/266 határozat figyelembevételével kell meghatározni.

| (9) | Ez a rendelet nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy – a nemzetközi megállapodásokkal összefüggésben felmerülő helyzetekhez hasonlóan – engedélyeket adjanak ki uniós légi fuvarozók számára olyan menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére, amelyeket az Egyesült Királyság által számukra biztosított jogok gyakorlásaként üzemeltetnek. Ezen engedélyek tekintetében a tagállamok nem alkalmazhatnak megkülönböztetést az uniós légi fuvarozók között. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy – a nemzetközi megállapodásokkal összefüggésben felmerülő helyzetekhez hasonlóan – engedélyeket adjanak ki uniós légi fuvarozók számára olyan menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére, amelyeket az Egyesült Királyság által számukra biztosított jogok gyakorlásaként üzemeltetnek. Ezen engedélyek tekintetében a tagállamok nem alkalmazhatnak megkülönböztetést az uniós légi fuvarozók között.

| (10) | E rendelet egységes feltételek melletti végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni azon intézkedések elfogadása tekintetében, amelyek méltányos szintű viszonosságot garantálnak az Unió és az Egyesült Királyság által egymás légi fuvarozói számára egyoldalúan biztosított jogok között, és amelyek biztosítják, hogy a légiközlekedési szolgáltatások terén az uniós fuvarozók tisztességes feltételek mellett versenyezhessenek az Egyesült Királyság légi fuvarozóival. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (6). Ezen intézkedések elfogadásához – a tagállamok légi összeköttetésére gyakorolt lehetséges hatásukra tekintettel – a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, ha kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges. Ilyen, kellően indokolt esetek olyan helyzetekhez kapcsolódhatnak, amikor az Egyesült Királyság nem biztosít egyenértékű jogokat az uniós légi fuvarozók számára, és ezáltal nyilvánvaló egyensúlyhiányt okoz, vagy amikor az e rendelet hatálya alá tartozó légi járatok üzemeltetése során az Egyesült Királyság légi fuvarozóinak biztosítottaknál kedvezőtlenebb feltételek az uniós légi fuvarozók gazdasági életképességét fenyegetik. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet egységes feltételek melletti végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni azon intézkedések elfogadása tekintetében, amelyek méltányos szintű viszonosságot garantálnak az Unió és az Egyesült Királyság által egymás légi fuvarozói számára egyoldalúan biztosított jogok között, és amelyek biztosítják, hogy a légiközlekedési szolgáltatások terén az uniós fuvarozók tisztességes feltételek mellett versenyezhessenek az Egyesült Királyság légi fuvarozóival. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (6). Ezen intézkedések elfogadásához – a tagállamok légi összeköttetésére gyakorolt lehetséges hatásukra tekintettel – a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, ha kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges. Ilyen, kellően indokolt esetek olyan helyzetekhez kapcsolódhatnak, amikor az Egyesült Királyság nem biztosít egyenértékű jogokat az uniós légi fuvarozók számára, és ezáltal nyilvánvaló egyensúlyhiányt okoz, vagy amikor az e rendelet hatálya alá tartozó légi járatok üzemeltetése során az Egyesült Királyság légi fuvarozóinak biztosítottaknál kedvezőtlenebb feltételek az uniós légi fuvarozók gazdasági életképességét fenyegetik.

| (11) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi közlekedést szabályozó átmeneti intézkedések megállapítását abban az esetben, ha az átmeneti időszak végéig nem születik meg a légi közlekedés területén a jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodás – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az terjedelme és hatása miatt jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi közlekedést szabályozó átmeneti intézkedések megállapítását abban az esetben, ha az átmeneti időszak végéig nem születik meg a légi közlekedés területén a jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodás – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az terjedelme és hatása miatt jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Tekintettel az átmeneti időszak lejártából fakadó sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az EUMSZ-hez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel az átmeneti időszak lejártából fakadó sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az EUMSZ-hez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (13) | E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, illetve a rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, illetve a rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra.

| (14) | E rendelet nem érinti a Spanyol Királyságnak az azon terület feletti szuverenitásra vonatkozó jogi álláspontját, ahol a gibraltári repülőtér található. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet nem érinti a Spanyol Királyságnak az azon terület feletti szuverenitásra vonatkozó jogi álláspontját, ahol a gibraltári repülőtér található.

| (15) | E rendelet rendelkezéseit sürgősen hatályba kell léptetni, és elvben az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni, kivéve, ha az említett időpontig hatályba lép egy, Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli légi közlekedési kapcsolatokra vonatkozó megállapodás, vagy adott esetben az említett időpontig egy ilyen megállapodást ideiglenesen alkalmaznak. A szükséges adminisztratív eljárások mihamarabbi lefolytatásának lehetővé tétele érdekében azonban bizonyos rendelkezéseket már e rendelet hatálybalépésének időpontjától alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(15)

E rendelet rendelkezéseit sürgősen hatályba kell léptetni, és elvben az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni, kivéve, ha az említett időpontig hatályba lép egy, Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli légi közlekedési kapcsolatokra vonatkozó megállapodás, vagy adott esetben az említett időpontig egy ilyen megállapodást ideiglenesen alkalmaznak. A szükséges adminisztratív eljárások mihamarabbi lefolytatásának lehetővé tétele érdekében azonban bizonyos rendelkezéseket már e rendelet hatálybalépésének időpontjától alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet ideiglenes intézkedéseket állapít meg az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi közlekedés tekintetében, a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében előírt átmeneti időszak lejártát követő időszakra.

2. cikk

A hatáskör gyakorlása

(1)   Az uniós hatáskör e rendelet szerinti gyakorlása a 15. cikk (4) bekezdésében meghatározott alkalmazási időszakra korlátozódik. Az említett időszak végét követően az Unió haladéktalanul megszünteti az említett hatáskör gyakorlását e rendelet szerint, és a tagállamok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban hatáskörük gyakorlása tekintetében ugyanabban a helyzetben lesznek, mint amelyben lettek volna, ha a rendeletet nem fogadják el.

(2)   Az uniós hatáskör e rendelet szerinti gyakorlása nem érinti a tagállamok forgalmi jogokra vonatkozó hatáskörét az Egyesült Királysággal és bármely egyéb harmadik országgal az e rendelet alkalmazásának megszűnését követő időszak vonatkozásában folyamatban lévő vagy jövőben folytatandó tárgyalások, illetve e tárgyban születő nemzetközi megállapodások aláírása vagy megkötése tekintetében.

(3)   Az (1) bekezdésben említett uniós hatáskör gyakorlása kizárólag az e rendelet által szabályozott elemekre terjed ki.

(4)   E rendelet nem érinti az Uniónak és a tagállamoknak a légiközlekedés területén az e rendelet hatálya alá nem tartozó elemek tekintetében fennálló hatásköreit. Nem érinti továbbá az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodás érdekében folytatandó tárgyalások megkezdését engedélyező (EU, Euratom) 2020/266 határozatot sem.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „légi közlekedés”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, a nyilvánosság számára díj vagy ellenszolgáltatás ellenében igénybe vehető, légi járműveken történő szállítása, amely magában foglalja a menetrend szerinti és a nem menetrend szerinti szolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

1.

„légi közlekedés”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, a nyilvánosság számára díj vagy ellenszolgáltatás ellenében igénybe vehető, légi járműveken történő szállítása, amely magában foglalja a menetrend szerinti és a nem menetrend szerinti szolgáltatásokat is;

| 2. | „nemzetközi légi közlekedés”: az egynél több állam területe feletti légtérben megvalósuló légi közlekedés; |
| --- | --- |

2.

„nemzetközi légi közlekedés”: az egynél több állam területe feletti légtérben megvalósuló légi közlekedés;

| 3. | „uniós légi fuvarozó”: olyan, érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó, amelynek engedélyét egy illetékes engedélyező hatóság adta ki az 1008/2008/EK rendelet II. fejezetének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

„uniós légi fuvarozó”: olyan, érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó, amelynek engedélyét egy illetékes engedélyező hatóság adta ki az 1008/2008/EK rendelet II. fejezetének megfelelően;

| 4. | „az Egyesült Királyság légi fuvarozója”: olyan légi fuvarozó, amely






  a) | központi ügyvezetését az Egyesült Királyságban működteti, valamint |
| --- | --- | --- |

4.

„az Egyesült Királyság légi fuvarozója”: olyan légi fuvarozó, amely

a)

központi ügyvezetését az Egyesült Királyságban működteti, valamint

| b) | teljesíti az alábbi két feltétel egyikét:






  i. | a vállalat több mint 50 %-a az Egyesült Királyság és/vagy annak állampolgárai tulajdonában van, és az Egyesült Királyság és/vagy annak állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

teljesíti az alábbi két feltétel egyikét:

i.

a vállalat több mint 50 %-a az Egyesült Királyság és/vagy annak állampolgárai tulajdonában van, és az Egyesült Királyság és/vagy annak állampolgárai tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül, vagy

| ii. | a vállalat több mint 50 %-a uniós tagállam és/vagy annak állampolgárai és/vagy az Európai Gazdasági Térség más tagállamai és/vagy ilyen államok állampolgárai kizárólagos vagy az Egyesült Királysággal és/vagy annak állampolgáraival megosztott tulajdonában van – bármilyen kombinációban –, és az említettek tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül. |
| --- | --- |

ii.

a vállalat több mint 50 %-a uniós tagállam és/vagy annak állampolgárai és/vagy az Európai Gazdasági Térség más tagállamai és/vagy ilyen államok állampolgárai kizárólagos vagy az Egyesült Királysággal és/vagy annak állampolgáraival megosztott tulajdonában van – bármilyen kombinációban –, és az említettek tényleges ellenőrzése alatt áll, akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül.

| c) | a b) pont ii. alpontjában említett esetben az e rendelet alkalmazásának a 15. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett kezdőnapját megelőző napon az 1008/2008/EK rendeletnek megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezett; |
| --- | --- |

c)

a b) pont ii. alpontjában említett esetben az e rendelet alkalmazásának a 15. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett kezdőnapját megelőző napon az 1008/2008/EK rendeletnek megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezett;

| 5. | „tényleges ellenőrzés”: jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszköz alapján létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli körülményeinek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:






  a) | egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga; |
| --- | --- | --- |

5.

„tényleges ellenőrzés”: jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszköz alapján létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli körülményeinek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:

a)

egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga;

| b) | olyan jogosultságok és szerződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve; |
| --- | --- |

b)

olyan jogosultságok és szerződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve;

| 6. | „versenyjog”: olyan jog, amely a következő magatartással foglalkozik, amennyiben az hatással lehet a légi járatok üzemeltetésére:






  a) | olyan magatartás, amely a következőkből áll:






  i. | légi fuvarozók közötti megállapodások, légi fuvarozók társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

„versenyjog”: olyan jog, amely a következő magatartással foglalkozik, amennyiben az hatással lehet a légi járatok üzemeltetésére:

a)

olyan magatartás, amely a következőkből áll:

i.

légi fuvarozók közötti megállapodások, légi fuvarozók társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása;

| ii. | erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több légi fuvarozó részéről; |
| --- | --- |

ii.

erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több légi fuvarozó részéről;

| iii. | olyan intézkedések, amelyeket az Egyesült Királyság közvállalkozások és az Egyesült Királyság jóvoltából különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozások számára hozott vagy tart fenn, és amelyek ellentétesek az i. vagy ii. alponttal; |
| --- | --- |

iii.

olyan intézkedések, amelyeket az Egyesült Királyság közvállalkozások és az Egyesült Királyság jóvoltából különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozások számára hozott vagy tart fenn, és amelyek ellentétesek az i. vagy ii. alponttal;

| b) | a légi fuvarozók közötti olyan összefonódások, amelyek jelentősen gátolják a hatékony versenyt, különösen az erőfölény kialakulásának vagy megerősödésének eredményeképpen; |
| --- | --- |

b)

a légi fuvarozók közötti olyan összefonódások, amelyek jelentősen gátolják a hatékony versenyt, különösen az erőfölény kialakulásának vagy megerősödésének eredményeképpen;

| 7. | „állami támogatás”: a kormány vagy bármely más szintű közigazgatási szerv által légi fuvarozó vagy repülőtér számára nyújtott, gazdasági előnyt biztosító pénzügyi hozzájárulás, amely a következőket foglalja magában:






  a) | pénzeszközök – például juttatások, kölcsönök vagy tőkeinjekció – közvetlen átadása, pénzeszközök potenciális közvetlen átadása, vagy kötelezettségek – például hitelgaranciák, tőkeinjekció, tulajdonlás, csődvédelem vagy biztosítás – átvállalása; |
| --- | --- | --- |

7.

„állami támogatás”: a kormány vagy bármely más szintű közigazgatási szerv által légi fuvarozó vagy repülőtér számára nyújtott, gazdasági előnyt biztosító pénzügyi hozzájárulás, amely a következőket foglalja magában:

a)

pénzeszközök – például juttatások, kölcsönök vagy tőkeinjekció – közvetlen átadása, pénzeszközök potenciális közvetlen átadása, vagy kötelezettségek – például hitelgaranciák, tőkeinjekció, tulajdonlás, csődvédelem vagy biztosítás – átvállalása;

| b) | az egyébként esedékes bevételekről való lemondás vagy azok beszedésének elmulasztása; |
| --- | --- |

b)

az egyébként esedékes bevételekről való lemondás vagy azok beszedésének elmulasztása;

| c) | az általános infrastruktúrától eltérő áruk vagy szolgáltatások biztosítása, illetve áruk vagy szolgáltatások beszerzése; |
| --- | --- |

c)

az általános infrastruktúrától eltérő áruk vagy szolgáltatások biztosítása, illetve áruk vagy szolgáltatások beszerzése;

| d) | kifizetések teljesítése egy finanszírozási mechanizmus javára, vagy egy magánszervezet megbízása azzal, illetve utasítása arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladatkört az a), b) és c) pontban említettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra vagy más közigazgatási szervre hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól; |
| --- | --- |

d)

kifizetések teljesítése egy finanszírozási mechanizmus javára, vagy egy magánszervezet megbízása azzal, illetve utasítása arra, hogy hajtson végre egy vagy több olyan feladatkört az a), b) és c) pontban említettek közül, amelyek rendes körülmények között a kormányra vagy más közigazgatási szervre hárulnának, és valójában gyakorlatilag nem különböznek a kormányok által általában követett gyakorlattól;

Nem tekinthető úgy, hogy egy kormány vagy más közigazgatási szerv által nyújtott pénzügyi hozzájárulás gazdasági előnyt biztosít, amennyiben egy magánpiaci szereplő a szóban forgó közigazgatási szervével megegyező helyzetben, kizárólag jövedelmezőségi kilátásoktól vezérelve ugyanazt a pénzügyi hozzájárulást nyújtotta volna;

| 8. | „független versenyhatóság”: a versenyjog alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint az állami támogatások ellenőrzéséért felelős hatóság, amely teljesíti az alábbi feltételeket:






  a) | működése szempontjából a hatóság független, és megfelelően fel van ruházva a feladatai ellátásához szükséges erőforrásokkal; |
| --- | --- | --- |

8.

„független versenyhatóság”: a versenyjog alkalmazásáért és végrehajtásáért, valamint az állami támogatások ellenőrzéséért felelős hatóság, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

a)

működése szempontjából a hatóság független, és megfelelően fel van ruházva a feladatai ellátásához szükséges erőforrásokkal;

| b) | feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során a hatóság rendelkezik a politikai vagy egyéb külső befolyástól való függetlenséget biztosító szükséges garanciákkal, és pártatlanul jár el, valamint |
| --- | --- |

b)

feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során a hatóság rendelkezik a politikai vagy egyéb külső befolyástól való függetlenséget biztosító szükséges garanciákkal, és pártatlanul jár el, valamint

| c) | a hatóság határozatait bírósági felülvizsgálatnak vetik alá; |
| --- | --- |

c)

a hatóság határozatait bírósági felülvizsgálatnak vetik alá;

| 9. | „megkülönböztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a légi járatok üzemeltetéséhez szükséges áruknak vagy szolgáltatásoknak – köztük közszolgáltatásoknak – a biztosítása során vagy az ilyen légi járatok tekintetében az illetékes állami hatóságok által alkalmazott bánásmód során; |
| --- | --- |

9.

„megkülönböztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a légi járatok üzemeltetéséhez szükséges áruknak vagy szolgáltatásoknak – köztük közszolgáltatásoknak – a biztosítása során vagy az ilyen légi járatok tekintetében az illetékes állami hatóságok által alkalmazott bánásmód során;

| 10. | „menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat, amely megfelel az alábbi jellemzőknek:






  a) | minden repülés alkalmával az ülőhelyeket és/vagy az áruk vagy postai küldemények szállítására vonatkozó kapacitást bárki egyénileg megvásárolhatja (közvetlenül a légi fuvarozótól vagy meghatalmazott ügynökeitől); |
| --- | --- | --- |

10.

„menetrend szerinti légi járat”: olyan repüléssorozat, amely megfelel az alábbi jellemzőknek:

a)

minden repülés alkalmával az ülőhelyeket és/vagy az áruk vagy postai küldemények szállítására vonatkozó kapacitást bárki egyénileg megvásárolhatja (közvetlenül a légi fuvarozótól vagy meghatalmazott ügynökeitől);

| b) | úgy működtetik, hogy ugyanazt a két vagy több repülőtér közötti forgalmat szolgálja ki, akár:






  i. | közzétett menetrend szerint, akár |
| --- | --- | --- |

b)

úgy működtetik, hogy ugyanazt a két vagy több repülőtér közötti forgalmat szolgálja ki, akár:

i.

közzétett menetrend szerint, akár

| ii. | olyan rendszeres vagy gyakori repülésekkel, hogy azok felismerhetően rendszeres járatsorozatot képeznek; |
| --- | --- |

ii.

olyan rendszeres vagy gyakori repülésekkel, hogy azok felismerhetően rendszeres járatsorozatot képeznek;

| 11. | „nem menetrend szerinti légi járat”: menetrend szerinti légi járatnak nem minősülő kereskedelmi légi járat; |
| --- | --- |

11.

„nem menetrend szerinti légi járat”: menetrend szerinti légi járatnak nem minősülő kereskedelmi légi járat;

| 12. | „az Unió területe”: a tagállamok szárazföldi területe, belvizei és tengeri felségvizei, amelyekre az EUSZ és az EUMSZ alkalmazandó az azokban meghatározott feltételekkel, valamint az azok feletti légtér; |
| --- | --- |

12.

„az Unió területe”: a tagállamok szárazföldi területe, belvizei és tengeri felségvizei, amelyekre az EUSZ és az EUMSZ alkalmazandó az azokban meghatározott feltételekkel, valamint az azok feletti légtér;

| 13. | „az Egyesült Királyság területe”: az Egyesült Királyság szárazföldi területe, belvizei és tengeri felségvizei, valamint az azok feletti légtér; |
| --- | --- |

13.

„az Egyesült Királyság területe”: az Egyesült Királyság szárazföldi területe, belvizei és tengeri felségvizei, valamint az azok feletti légtér;

| 14. | „Chicagói Egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírt egyezmény. |
| --- | --- |

14.

„Chicagói Egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírt egyezmény.

4. cikk

Forgalmi jogok

(1)   Az Egyesült Királyság légi fuvarozói az e rendeletben megállapított feltételek mellett:

| a) | leszállás nélkül átrepülhetnek az Unió területe felett; |
| --- | --- |

a)

leszállás nélkül átrepülhetnek az Unió területe felett;

| b) | a Chicagói Egyezmény értelmében nem kereskedelmi célból leszállhatnak az Unió területén; |
| --- | --- |

b)

a Chicagói Egyezmény értelmében nem kereskedelmi célból leszállhatnak az Unió területén;

| c) | menetrend szerinti és nem menetrend szerinti nemzetközi légi járatokat működtethetnek utasok, utasok és áruk, illetve kizárólag áruk szállítása céljából két olyan tetszőleges pont között, amelyek egyike az Egyesült Királyság területén, a másik pedig az Unió területén található. |
| --- | --- |

c)

menetrend szerinti és nem menetrend szerinti nemzetközi légi járatokat működtethetnek utasok, utasok és áruk, illetve kizárólag áruk szállítása céljából két olyan tetszőleges pont között, amelyek egyike az Egyesült Királyság területén, a másik pedig az Unió területén található.

(2)   E rendelet alkalmazásának ideje alatt a tagállamok nem tárgyalhatnak és nem köthetnek kétoldalú megállapodást vagy megegyezést az Egyesült Királysággal az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben. A tagállamok ezen időszakban az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára az e rendelet által biztosított jogokon túl a légiközlekedés tekintetében semmilyen más jogot nem biztosíthatnak.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve a tagállamok eseti alapon és a nemzeti jogukkal összhangban engedélyezhetik, hogy területükön az Egyesült Királyság légi fuvarozói a következőket nyújtsák :

| a) | légimentési szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

légimentési szolgáltatások;

| b) | kizárólag árut szállító, nem menetrend szerinti nemzetközi légi járatok a területükön található egyes pontok és egy harmadik országban található pontok között, olyan szolgáltatás részeként, amelynek kiindulási vagy rendeltetési állomása az Egyesült Királyságban található, az egészségügyi felszerelés, oltóanyagok és gyógyszerek szállításához szükséges mértékben, feltéve, hogy e járatok nem álcázott menetrend szerinti járatok. |
| --- | --- |

b)

kizárólag árut szállító, nem menetrend szerinti nemzetközi légi járatok a területükön található egyes pontok és egy harmadik országban található pontok között, olyan szolgáltatás részeként, amelynek kiindulási vagy rendeltetési állomása az Egyesült Királyságban található, az egészségügyi felszerelés, oltóanyagok és gyógyszerek szállításához szükséges mértékben, feltéve, hogy e járatok nem álcázott menetrend szerinti járatok.

5. cikk

Kereskedelmi együttműködési megállapodások

(1)   Az e rendelet 4. cikke szerinti légi járatok üléshely-bérlet (blocked space) vagy közös üzemelés (code sharing) révén is üzemeltethetőek, az alábbiak szerint:

| a) | az Egyesült Királyság légi fuvarozója forgalmazó fuvarozói minőségben járhat el bármely uniós vagy egyesült királyságbeli üzemeltető légi fuvarozóval kapcsolatban, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik az üzemeltetéshez szükséges forgalmi jogokkal, valamint fuvarozóinak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királyság légi fuvarozója forgalmazó fuvarozói minőségben járhat el bármely uniós vagy egyesült királyságbeli üzemeltető légi fuvarozóval kapcsolatban, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik az üzemeltetéshez szükséges forgalmi jogokkal, valamint fuvarozóinak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják;

| b) | az Egyesült Királyság légi fuvarozója üzemeltető fuvarozói minőségben járhat el bármely uniós vagy egyesült királyságbeli forgalmazó fuvarozóval kapcsolatban, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik a szükséges útvonalengedélyekkel, valamint fuvarozóinak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják. |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyság légi fuvarozója üzemeltető fuvarozói minőségben járhat el bármely uniós vagy egyesült királyságbeli forgalmazó fuvarozóval kapcsolatban, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik a szükséges útvonalengedélyekkel, valamint fuvarozóinak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják.

(2)   Az Egyesült Királyság légi fuvarozóinak az (1) bekezdés értelmében biztosított jogok semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, mint amelyek az uniós jog vagy az érintett tagállam vagy tagállamok joga által biztosított jogokon túlmenően további jogokkal ruháznák fel valamely harmadik ország légi fuvarozóit.

(3)   Az üléshely-bérletre (blocked space) vagy közös üzemelésre (code sharing) vonatkozó megállapodások üzemeltető vagy forgalmazó fuvarozói minőségben való megkötése semmilyen esetben sem eredményezheti azt, hogy az Egyesült Királyság valamely légi fuvarozója a 4. cikk (1) bekezdésében előírtakon kívül más jogokat is gyakorol.

Az e bekezdés első albekezdése azonban nem alkalmazható oly módon, amely megakadályozza az Egyesült Királyság fuvarozóit abban, hogy légi járatokat üzemeltessenek olyan két pont között, amelyek közül az egyik az Unió területén, a másik pedig harmadik országban található, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az Egyesült Királyság légi fuvarozója forgalmazó fuvarozói minőségben jár el egy olyan üzemeltető fuvarozóval kötött, üléshely-bérletre (blocked space) vagy közös üzemelésre (code sharing) vonatkozó megállapodás keretében, amely az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik a szükséges forgalmi jogokkal, valamint az említett jogoknak a szóban forgó megállapodás révén való gyakorlásának jogával; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királyság légi fuvarozója forgalmazó fuvarozói minőségben jár el egy olyan üzemeltető fuvarozóval kötött, üléshely-bérletre (blocked space) vagy közös üzemelésre (code sharing) vonatkozó megállapodás keretében, amely az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik a szükséges forgalmi jogokkal, valamint az említett jogoknak a szóban forgó megállapodás révén való gyakorlásának jogával;

| b) | a kérdéses légi járat a szóban forgó egyesült királyságbeli fuvarozó által az Egyesült Királyság területének egy pontja és az érintett harmadik ország területének megfelelő pontja között végzett üzemeltetés részét képezi. |
| --- | --- |

b)

a kérdéses légi járat a szóban forgó egyesült királyságbeli fuvarozó által az Egyesült Királyság területének egy pontja és az érintett harmadik ország területének megfelelő pontja között végzett üzemeltetés részét képezi.

(4)   Az e cikkben meghatározott feltételeknek, valamint az uniós és nemzeti jog különösen a biztonság és a védelem tekintetében alkalmazandó követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából az érintett tagállamok előírják az e cikkben említett megállapodások illetékes hatóságaik általi jóváhagyását.

6. cikk

Légi járművek bérlése

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésében előírt jogok gyakorlása során az Egyesült Királyság légi fuvarozója légi járatokat üzemeltethet saját légi járműveivel és az alábbi összes esetben:

| a) | bármely bérbeadótól személyzet nélkül bérelt légi jármű felhasználásával; |
| --- | --- |

a)

bármely bérbeadótól személyzet nélkül bérelt légi jármű felhasználásával;

| b) | bármely egyéb egyesült királyságbeli légi fuvarozótól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával; |
| --- | --- |

b)

bármely egyéb egyesült királyságbeli légi fuvarozótól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával;

| c) | az Egyesült Királyságon kívüli országok légi fuvarozóitól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával, feltéve, hogy a bérletet kivételes szükségletek, időszakos kapacitásigény vagy a bérbevevő működési nehézségei indokolják, és a bérlet nem haladja meg az ezen igények kielégítéséhez vagy e nehézségek leküzdéséhez feltétlenül szükséges időtartamot. |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Királyságon kívüli országok légi fuvarozóitól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával, feltéve, hogy a bérletet kivételes szükségletek, időszakos kapacitásigény vagy a bérbevevő működési nehézségei indokolják, és a bérlet nem haladja meg az ezen igények kielégítéséhez vagy e nehézségek leküzdéséhez feltétlenül szükséges időtartamot.

(2)   Az e cikkben meghatározott feltételeknek, valamint az uniós és nemzeti jog különösen a biztonság és a védelem tekintetében alkalmazandó követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából az érintett tagállamok előírják az (1) bekezdésben említett megállapodások illetékes hatóságaik általi jóváhagyását.

7. cikk

A jogok egyenértékűsége

(1)   A Bizottság figyelemmel kíséri az Egyesült Királyság által az uniós légi fuvarozók számára biztosított jogokat és azok gyakorlásának feltételeit.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyság által az uniós légi fuvarozóknak biztosított jogok – de jure vagy de facto – nem egyenértékűek az e rendelet alapján az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára biztosított jogokkal, vagy hogy ezek a jogok nem állnak egyenlő mértékben rendelkezésre az Unió valamennyi légi fuvarozója számára, a Bizottság haladéktalanul és az egyenértékűség helyreállítása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek révén:

| a) | korlátokat állapít meg az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára a menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére engedélyezett kapacitás tekintetében, továbbá kötelezheti a tagállamokat arra, hogy ennek megfelelően igazítsák ki az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára már korábban, illetve újonnan kiadott működési engedélyeket; |
| --- | --- |

a)

korlátokat állapít meg az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára a menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére engedélyezett kapacitás tekintetében, továbbá kötelezheti a tagállamokat arra, hogy ennek megfelelően igazítsák ki az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára már korábban, illetve újonnan kiadott működési engedélyeket;

| b) | előírhatja a tagállamok számára, hogy az említett működési engedélyeket tagadják meg, függesszék fel vagy vonják vissza; vagy |
| --- | --- |

b)

előírhatja a tagállamok számára, hogy az említett működési engedélyeket tagadják meg, függesszék fel vagy vonják vissza; vagy

| c) | pénzügyi kötelezettségeket vagy működési korlátozásokat állapít meg.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, amennyiben az e bekezdés alkalmazásában az egyenértékűség súlyos hiányával kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi kötelezettségeket vagy működési korlátozásokat állapít meg.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, amennyiben az e bekezdés alkalmazásában az egyenértékűség súlyos hiányával kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges.

8. cikk

Tisztességes verseny

(1)   A Bizottság nyomon követi, hogy az uniós légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá tartozó légi járatok üzemeltetéséért milyen feltételek mellett versenyezhetnek az Egyesült Királyság légi fuvarozóival és repülőtereivel.

(2)   Amennyiben úgy ítéli meg, hogy a (3) bekezdésben említett helyzetek bármelyike miatt az említett feltételek jelentősen kedvezőtlenebbek, mint az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára biztosítottak, a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében haladéktalanul végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek révén:

| a) | korlátokat állapít meg az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára a menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére engedélyezett kapacitás tekintetében, továbbá kötelezheti a tagállamokat arra, hogy ennek megfelelően igazítsák ki az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára már korábban, illetve újonnan kiadott üzemeltetési engedélyeket; |
| --- | --- |

a)

korlátokat állapít meg az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára a menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére engedélyezett kapacitás tekintetében, továbbá kötelezheti a tagállamokat arra, hogy ennek megfelelően igazítsák ki az Egyesült Királyság légi fuvarozói számára már korábban, illetve újonnan kiadott üzemeltetési engedélyeket;

| b) | előírhatja a tagállamok számára, hogy az Egyesült Királyság egyes vagy valamennyi légi fuvarozójának kiadott üzemeltetési engedélyeket tagadják meg, függesszék fel vagy vonják vissza; vagy |
| --- | --- |

b)

előírhatja a tagállamok számára, hogy az Egyesült Királyság egyes vagy valamennyi légi fuvarozójának kiadott üzemeltetési engedélyeket tagadják meg, függesszék fel vagy vonják vissza; vagy

| c) | pénzügyi kötelezettségeket vagy üzemeltetési korlátozásokat állapít meg.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, amennyiben az uniós légi fuvarozók egy vagy több műveletének gazdasági életképességét fenyegető, kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi kötelezettségeket vagy üzemeltetési korlátozásokat állapít meg.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (3) bekezdésében említett sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, amennyiben az uniós légi fuvarozók egy vagy több műveletének gazdasági életképességét fenyegető, kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges.

(3)   A (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok az abban a bekezdésben meghatározott feltételekre is figyelemmel a következő helyzetek orvoslására fogadhatók el:

| a) | az Egyesült Királyság állami támogatásokat nyújt; |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Királyság állami támogatásokat nyújt;

| b) | az Egyesült Királyságban nincs versenyjog, vagy azt nem alkalmazzák hatékonyan; |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyságban nincs versenyjog, vagy azt nem alkalmazzák hatékonyan;

| c) | az Egyesült Királyság nem hozott létre vagy nem működtet független versenyhatóságot; |
| --- | --- |

c)

az Egyesült Királyság nem hozott létre vagy nem működtet független versenyhatóságot;

| d) | az Egyesült Királyság által a munkavállalók, a biztonság és védelem, a környezet vagy az utasjogok védelme érdekében alkalmazott előírások kevésbé szigorúak az uniós jogszabályokban rögzítetteknél, vagy releváns uniós jogszabályok hiányában a valamennyi tagállam által alkalmazott előírásoknál, de minden esetben a vonatkozó nemzetközi előírásoknál; |
| --- | --- |

d)

az Egyesült Királyság által a munkavállalók, a biztonság és védelem, a környezet vagy az utasjogok védelme érdekében alkalmazott előírások kevésbé szigorúak az uniós jogszabályokban rögzítetteknél, vagy releváns uniós jogszabályok hiányában a valamennyi tagállam által alkalmazott előírásoknál, de minden esetben a vonatkozó nemzetközi előírásoknál;

| e) | az uniós légi fuvarozókkal szemben fennáll a megkülönböztetés valamely formája. |
| --- | --- |

e)

az uniós légi fuvarozókkal szemben fennáll a megkülönböztetés valamely formája.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság információkat kérhet az Egyesült Királyság illetékes hatóságaitól, légi fuvarozóitól vagy repülőtereitől. Amennyiben az Egyesült Királyság illetékes hatóságai, légi fuvarozói vagy repülőterei nem bocsátják rendelkezésre a kért információkat a Bizottság által előírt észszerű határidőn belül, vagy hiányos információkat szolgáltatnak, a Bizottság a (2) bekezdésnek megfelelően járhat el.

(5)   Az (EU) 2019/712 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) nem alkalmazandó az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekre.

9. cikk

Üzemeltetési engedély

(1)   A légiközlekedés-biztonság területén alkalmazandó uniós és a nemzeti jog sérelme nélkül, a 4. cikk alapján számukra biztosított jogok gyakorlása érdekében az Egyesült Királyság légi fuvarozói kötelesek üzemeltetési engedélyt beszerezni minden olyan tagállamtól, amelyben tevékenységet kívánnak folytatni.

(2)   Miután az érintett tagállam megkapta az Egyesült Királyság légi fuvarozójának üzemeltetési engedély iránti kérelmét, indokolatlan késedelem nélkül megadja a megfelelő üzemeltetési engedélyt, amennyiben:

| a) | a kérelmező egyesült királyságbeli légi fuvarozó az Egyesült Királyság jogszabályainak megfelelő, érvényes működési engedéllyel rendelkezik, valamint |
| --- | --- |

a)

a kérelmező egyesült királyságbeli légi fuvarozó az Egyesült Királyság jogszabályainak megfelelő, érvényes működési engedéllyel rendelkezik, valamint

| b) | az Egyesült Királyság hatékony szabályozási ellenőrzést gyakorol és tart fenn a kérelmező egyesült királyságbeli légi fuvarozó tevékenysége felett, az illetékes hatóság egyértelműen azonosítható, és az egyesült királyságbeli légi fuvarozó rendelkezik az említett hatóság által kiállított üzembentartási engedéllyel. |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyság hatékony szabályozási ellenőrzést gyakorol és tart fenn a kérelmező egyesült királyságbeli légi fuvarozó tevékenysége felett, az illetékes hatóság egyértelműen azonosítható, és az egyesült királyságbeli légi fuvarozó rendelkezik az említett hatóság által kiállított üzembentartási engedéllyel.

(3)   Azon igény sérelme nélkül, hogy elegendő időt kell biztosítani a szükséges értékelések elvégzésére, az Egyesült Királyság légi fuvarozóinak e rendelet hatálybalépésének napjától jogosultnak kell lenniük üzemeltetési engedély iránti kérelem benyújtására. E kérelmek jóváhagyására a tagállamok az említett naptól jogosultak, feltéve, hogy a jóváhagyás feltételei teljesülnek. Az így kiadott engedélyek azonban legkorábban e rendelet alkalmazásának a 15. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett kezdőnapján lépnek érvénybe.

10. cikk

Üzemeltetési tervek, programok és menetrendek

(1)   Az Egyesült Királyság légi fuvarozói jóváhagyás céljából benyújtják az egyes érintett tagállamok illetékes hatóságainak a légi járatokra vonatkozó üzemeltetési terveket, programokat és menetrendeket. Ezeket a kérelmeket legalább 30 nappal a működés megkezdése előtt kell benyújtani. A 2021. januárjában nyújtott légi szolgáltatások tekintetében a kérelmeket a működés megkezdése előtt a lehető legkorábbi időpontban kell benyújtani.

(2)   A 9. cikkre is figyelemmel, az e rendelet alkalmazásának a 15. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett kezdőnapján folyamatban lévő IATA-idényre, valamint az azt követő első idényre vonatkozó üzemeltetési terveket, programokat és menetrendeket az említett időpontot megelőzően be lehet nyújtani és jóvá lehet hagyni.

(3)   Ez a rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy engedélyeket adjanak ki olyan menetrend szerinti légi járatok uniós légi fuvarozók általi üzemeltetésére, amelyeket az Egyesült Királyság által számukra biztosított jogok gyakorlásaként üzemeltetnek. Ezen engedélyek tekintetében a tagállamok nem alkalmazhatnak megkülönböztetést az uniós fuvarozók között.

11. cikk

Az engedély megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása

(1)   A tagállamok megtagadják, vagy helyzettől függően visszavonják vagy felfüggesztik az Egyesült Királyság légi fuvarozójának üzemeltetési engedélyét, amennyiben:

| a) | a légi fuvarozó e rendelet értelmében nem minősül az Egyesült Királyság légi fuvarozójának; vagy |
| --- | --- |

a)

a légi fuvarozó e rendelet értelmében nem minősül az Egyesült Királyság légi fuvarozójának; vagy

| b) | a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesülnek.

(2)   A tagállamok megtagadják, visszavonják, korlátozzák vagy feltételekhez kötik az Egyesült Királyság légi fuvarozójának üzemeltetési engedélyét, illetve korlátozzák vagy feltételekhez kötik annak működését, amennyiben az alábbi körülmények bármelyike fennáll:

| a) | nem tartják be a vonatkozó biztonsági és védelmi követelményeket; |
| --- | --- |

a)

nem tartják be a vonatkozó biztonsági és védelmi követelményeket;

| b) | nem tartják be a légi közlekedésben részt vevő légi járműnek az érintett tagállam területére történő belépésével, az azon belüli üzemeltetésével, illetve az onnan való elindulásával kapcsolatos alkalmazandó előírásokat; |
| --- | --- |

b)

nem tartják be a légi közlekedésben részt vevő légi járműnek az érintett tagállam területére történő belépésével, az azon belüli üzemeltetésével, illetve az onnan való elindulásával kapcsolatos alkalmazandó előírásokat;

| c) | nem tartják be a légi járművön szállított utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, árunak, és/vagy postai küldeményeknek az érintett tagállam területére történő belépésével, azon belüli kezelésével, illetve onnan való kilépésével kapcsolatos alkalmazandó előírásokat (beleértve a belépésre, a vámkezelésre, a bevándorlásra, az útlevelekre, a vámeljárásokra és a karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket is). |
| --- | --- |

c)

nem tartják be a légi járművön szállított utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, árunak, és/vagy postai küldeményeknek az érintett tagállam területére történő belépésével, azon belüli kezelésével, illetve onnan való kilépésével kapcsolatos alkalmazandó előírásokat (beleértve a belépésre, a vámkezelésre, a bevándorlásra, az útlevelekre, a vámeljárásokra és a karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket is).

(3)   A tagállamok megtagadják, visszavonják, korlátozzák vagy feltételekhez kötik az Egyesült Királyság légi fuvarozóinak üzemeltetési engedélyeit, illetve korlátozzák vagy feltételekhez kötik azok üzemeltetését, amennyiben azt a Bizottság a 7. vagy a 8. cikk alapján előírja számukra.

(4)   A tagállamok indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot minden olyan döntésükről, amely egy egyesült királyságbeli légi fuvarozó üzemeltetési engedélyének az (1) és (2) bekezdés szerinti megtagadására vagy visszavonására vonatkozik.

12. cikk

Bizonyítványok és engedélyek

Az Egyesült Királyság által kiadott vagy érvényesített és még hatályban lévő légialkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a tagállamok érvényesnek ismerik el az e rendelet hatálya alá tartozó légi járatok egyesült királyságbeli légi fuvarozók általi üzemeltetése céljából, feltéve, hogy e bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább az egyezmény értelmében meghatározott nemzetközi előírásoknak és ajánlott gyakorlatoknak megfelelően és azokkal összhangban adták ki vagy érvényesítették.

13. cikk

Konzultáció és együttműködés

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai e rendelet végrehajtásának biztosítása érdekében szükség szerint konzultálnak és együttműködnek az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival.

(2)   A tagállamok kérésre indokolatlan késedelem nélkül továbbítják a Bizottságnak az e cikk (1) bekezdése alapján kapott információkat vagy minden egyéb, a 7. és a 8. cikk végrehajtása szempontjából releváns információt.

14. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az 1008/2008/EK rendelet által létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

15. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Rendelkezéseit az azt a napot követő naptól kell alkalmazni, amikortól a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikke szerint az uniós jog többé nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

A 9. cikk (3) bekezdését és a 10. cikk (2) bekezdését azonban e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó, ha a (2) bekezdés első albekezdésében említett dátumig a légiközlekedés biztosítására vonatkozóan az Egyesült Királysággal kötött olyan átfogó megállapodás lép hatályba, vagy adott esetben az említett időpontig egy ilyen megállapodást ideiglenesen alkalmaznak, amelynek az Unió részes fele.

(4)   Ez a rendelet a következő időpontok közül a korábbi időpontban hatályát veszti:

| a) | 2021. június 30.; |
| --- | --- |

a)

2021. június 30.;

| b) | az az időpont, amikor a (3) bekezdésben említett megállapodás hatályba lép, vagy adott esetben az az időpont, amikortól azt ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

b)

az az időpont, amikor a (3) bekezdésben említett megállapodás hatályba lép, vagy adott esetben az az időpont, amikortól azt ideiglenesen alkalmazzák.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)]és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/266 határozata (2020. február 25.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (HL L 58., 2020.2.27., 53. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/712 rendelete (2019. április 17.) a légi közlekedés területén zajló verseny védelméről és a 868/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2019.5.10., 4. o.).

7

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/97

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2226 RENDELETE

(2020. december 23.)

a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (3) révén megkötötte, és az 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében előírt átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (3) révén megkötötte, és az 2020. február 1-jén hatályba lépett. A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében előírt átmeneti időszak (a továbbiakban: az átmeneti időszak), amelynek során az uniós jog a kilépésről rendelkező megállapodás 127. cikkével összhangban továbbra is alkalmazandó Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (az Egyesült Királyság) és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31-én ér véget.

| (2) | Az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) fő célja a légi közlekedés biztonsága magas és egységes szintjének létrehozása és fenntartása az Unióban. Ebből a célból – az előírt biztonsági szint elérése, valamint a kiállított tanúsítványok szükséges ellenőrzéseinek és kölcsönös elfogadásának lehetővé tétele érdekében – tanúsítványok rendszerét alakították ki különféle légi közlekedési tevékenységekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) fő célja a légi közlekedés biztonsága magas és egységes szintjének létrehozása és fenntartása az Unióban. Ebből a célból – az előírt biztonsági szint elérése, valamint a kiállított tanúsítványok szükséges ellenőrzéseinek és kölcsönös elfogadásának lehetővé tétele érdekében – tanúsítványok rendszerét alakították ki különféle légi közlekedési tevékenységekre vonatkozóan.

| (3) | A légi közlekedés biztonsága területén az átmeneti időszak végének a tanúsítványokra és jóváhagyásokra vonatkozó következményeit – az Unió és az Egyesült Királyság közötti új, légi közlekedési biztonsági kapcsolatrendszert meghatározó megállapodás hiányában – számos érdekelt fél különféle intézkedésekkel kezelheti. Ezen intézkedések közé tartozik a tagállamok valamelyikének polgári légi közlekedési hatóságához történő átállás és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) által kiállított tanúsítványnak az átmeneti időszak vége előtt történő kérelmezése, amely intézkedések az átmeneti időszak végét követő naptól lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(3)

A légi közlekedés biztonsága területén az átmeneti időszak végének a tanúsítványokra és jóváhagyásokra vonatkozó következményeit – az Unió és az Egyesült Királyság közötti új, légi közlekedési biztonsági kapcsolatrendszert meghatározó megállapodás hiányában – számos érdekelt fél különféle intézkedésekkel kezelheti. Ezen intézkedések közé tartozik a tagállamok valamelyikének polgári légi közlekedési hatóságához történő átállás és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) által kiállított tanúsítványnak az átmeneti időszak vége előtt történő kérelmezése, amely intézkedések az átmeneti időszak végét követő naptól lépnek hatályba.

| (4) | Egyes tanúsítványok esetében azonban különleges intézkedéseket kell bevezetni az átmeneti időszak vége következményeinek kezelésére. Különösen így van ez azon, az átmeneti időszak vége előtt kiállított tervezési tanúsítványok esetében, amelyeket az Ügynökség állított ki az Egyesült Királyságban központi ügyvezetési hellyel rendelkező tervező szervezetek számára, vagy az Ügynökség által jóváhagyott ilyen tervező szervezetek állítottak ki. Az említett időpontig az Egyesült Királyság nevében az Ügynökség látta el – a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény és annak mellékletei alapján – a „tervező állam” funkcióit és feladatait az (EU) 2018/1139 rendelet 77. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint. Az átmeneti időszak végét követően a „tervező állam” funkcióit és feladatait az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyság Polgári Légiközlekedési Hatósága fogja ellátni. E változás kezelése érdekében az Egyesült Királyság jogszabályokat léptetett életbe, amelyek értelmében az átmeneti időszak előtt kiállított tervezési tanúsítványok úgy tekintendők, mint amelyeket az Egyesült Királyság jogszabályai alapján állítottak ki az átmeneti időszak végétől kezdődő hatállyal. |
| --- | --- |

(4)

Egyes tanúsítványok esetében azonban különleges intézkedéseket kell bevezetni az átmeneti időszak vége következményeinek kezelésére. Különösen így van ez azon, az átmeneti időszak vége előtt kiállított tervezési tanúsítványok esetében, amelyeket az Ügynökség állított ki az Egyesült Királyságban központi ügyvezetési hellyel rendelkező tervező szervezetek számára, vagy az Ügynökség által jóváhagyott ilyen tervező szervezetek állítottak ki. Az említett időpontig az Egyesült Királyság nevében az Ügynökség látta el – a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény és annak mellékletei alapján – a „tervező állam” funkcióit és feladatait az (EU) 2018/1139 rendelet 77. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint. Az átmeneti időszak végét követően a „tervező állam” funkcióit és feladatait az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyság Polgári Légiközlekedési Hatósága fogja ellátni. E változás kezelése érdekében az Egyesült Királyság jogszabályokat léptetett életbe, amelyek értelmében az átmeneti időszak előtt kiállított tervezési tanúsítványok úgy tekintendők, mint amelyeket az Egyesült Királyság jogszabályai alapján állítottak ki az átmeneti időszak végétől kezdődő hatállyal.

| (5) | Az Unió részéről különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy – amennyiben az Unióban lajstromozott légi járművekről van szó – a tervek, amelyek ilyen tervezési tanúsítványok hatálya alá tartoztak, az átmeneti időszak végét követően továbbra is az (EU) 2018/1139 rendelet által szabályozott tervezési tanúsítványok hatálya alá tartozzanak. A különleges intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az érintett légijármű-üzembentartók számára az adott termékek további használatát. Szükséges ezért arról rendelkezni, hogy az Ügynökség vagy adott esetben az általa jóváhagyott tervező szervezetek úgy tekintendők, mint amelyek az említett tervekre vonatkozó tervezési tanúsítványokat az átmeneti időszak végét követő naptól kezdődő hatállyal állították ki. Az (EU) 2018/1139 rendelet és a releváns bizottsági jogi aktusok figyelembe vesznek olyan tervezési tanúsítványokat, amelyeket azon az alapon állítottak ki, hogy az adott légi járművet a tagállamok egyikében lajstromozták, még ha a tervező állam egy harmadik ország is. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió részéről különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy – amennyiben az Unióban lajstromozott légi járművekről van szó – a tervek, amelyek ilyen tervezési tanúsítványok hatálya alá tartoztak, az átmeneti időszak végét követően továbbra is az (EU) 2018/1139 rendelet által szabályozott tervezési tanúsítványok hatálya alá tartozzanak. A különleges intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az érintett légijármű-üzembentartók számára az adott termékek további használatát. Szükséges ezért arról rendelkezni, hogy az Ügynökség vagy adott esetben az általa jóváhagyott tervező szervezetek úgy tekintendők, mint amelyek az említett tervekre vonatkozó tervezési tanúsítványokat az átmeneti időszak végét követő naptól kezdődő hatállyal állították ki. Az (EU) 2018/1139 rendelet és a releváns bizottsági jogi aktusok figyelembe vesznek olyan tervezési tanúsítványokat, amelyeket azon az alapon állítottak ki, hogy az adott légi járművet a tagállamok egyikében lajstromozták, még ha a tervező állam egy harmadik ország is.

| (6) | Szükséges egyértelművé tenni, hogy ezen tervezési tanúsítványokra az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az említett rendelet vagy a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadott releváns végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott releváns szabályok vonatkoznak, különösen a tervtanúsításra és a folyamatos légialkalmasságra vonatkozó kötelező tájékoztatásra alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- |

(6)

Szükséges egyértelművé tenni, hogy ezen tervezési tanúsítványokra az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az említett rendelet vagy a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján elfogadott releváns végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott releváns szabályok vonatkoznak, különösen a tervtanúsításra és a folyamatos légialkalmasságra vonatkozó kötelező tájékoztatásra alkalmazandó szabályok.

| (7) | Tekintettel az átmeneti időszak vége által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tekinthető kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az átmeneti időszak vége által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tekinthető kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (8) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen a légi közlekedés biztonsága magas és egységes szintjének az Unióban történő fenntartását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen a légi közlekedés biztonsága magas és egységes szintjének az Unióban történő fenntartását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni, kivéve, ha az említett időpontig hatályba lép vagy ideiglenesen alkalmazandóvá válik az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti, a polgárirepülés-biztonság kérdéseit szabályozó, az e rendeletben szabályozott tervezési tanúsítványokra vonatkozó megállapodás, |
| --- | --- |

(9)

E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt az átmeneti időszak végét követő naptól kell alkalmazni, kivéve, ha az említett időpontig hatályba lép vagy ideiglenesen alkalmazandóvá válik az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti, a polgárirepülés-biztonság kérdéseit szabályozó, az e rendeletben szabályozott tervezési tanúsítványokra vonatkozó megállapodás,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az átmeneti időszak végére tekintettel különös rendelkezéseket állapít meg egyes, a 216/2008/EK vagy az (EU) 2018/1139 rendelet alapján olyan természetes és jogi személyek részére kiállított repülésbiztonsági tanúsítványokra vonatkozóan, akik vagy amelyek központi ügyvezetési helye az Egyesült Királyságban van.

(2)   Ez a rendelet a mellékletben felsorolt, e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtti napon érvényes, és az Ügynökség által az Egyesült Királyságban központi ügyvezetési hellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek számára kiállított, vagy az Egyesült Királyságban központi ügyvezetési hellyel rendelkező tervező szervezet által kiállított tervezési tanúsítványokra alkalmazandó.

(3)   Ez a rendelet csak az Unióban lajstromozott légi járművek tekintetében alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az említett rendelet és a 216/2008/EK rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok megfelelő fogalommeghatározásai alkalmazandók.

3. cikk

A tanúsítványok érvényessége

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tervezési tanúsítványokat úgy kell tekinteni, mint amelyeket az 5. cikk (2) bekezdésében említett időponttól kezdődően állította ki:

| (1) | az Ügynökség az 1. cikk (2) bekezdésében említett, az Ügynökség által kiállított tanúsítványok tekintetében; |
| --- | --- |

(1)

az Ügynökség az 1. cikk (2) bekezdésében említett, az Ügynökség által kiállított tanúsítványok tekintetében;

| (2) | az Ügynökség által jóváhagyott szervezet az 1. cikk (2) bekezdésében említett, az Ügynökség által jóváhagyott tervező szervezet által kiállított tanúsítványok tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

az Ügynökség által jóváhagyott szervezet az 1. cikk (2) bekezdésében említett, az Ügynökség által jóváhagyott tervező szervezet által kiállított tanúsítványok tekintetében.

4. cikk

A 3. cikk által szabályozott tanúsítványokkal kapcsolatos szabályok és kötelezettségek

(1)   Az e rendelet 3. cikke által szabályozott tanúsítványokra az e tanúsítványokra az (EU) 2018/1139 rendelettel, valamint az említett rendelet és a 216/2008/EK rendelet alapján elfogadott releváns végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal, különösen a 748/2012/EU bizottsági rendelettel (6) összhangban alkalmazandó szabályok vonatkoznak.

(2)   Az Ügynökség azon jogalanyok tekintetében, akik vagy amelyek központi ügyvezetési helye harmadik országban található, az (EU) 2018/1139 rendeletben, valamint az említett rendelet és a 216/2008/EK rendelet alapján elfogadott releváns végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított hatáskörökkel rendelkezik.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének alapján az uniós jog alkalmazása az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban megszűnik.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó, ha az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett tervezési tanúsítványokhoz kapcsolódó, az Unió és az Egyesült Királyság közötti, a polgárirepülés-biztonság kérdéseit szabályozó megállapodás az e cikk (2) bekezdésében említett időpontig hatályba lép, vagy adott esetben ideiglenesen alkalmazandóvá válik.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 79., 2008.3.19., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT TANÚSÍTVÁNYOK FELSOROLÁSA

| 1. | 748/2012/EU bizottsági rendelet (1), I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, B. alrész (Típusalkalmassági bizonyítványok és korlátozott típusalkalmassági bizonyítványok) |
| --- | --- |

1.

| 2. | 748/2012/EU rendelet, I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, D. alrész (Típusalkalmassági bizonyítványok és korlátozott típusalkalmassági bizonyítványok módosításai) |
| --- | --- |

2.

| 3. | 748/2012/EU rendelet, I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, E. alrész (Kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványok) |
| --- | --- |

3.

| 4. | 748/2012/EU rendelet, I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, M. alrész (Javítások) |
| --- | --- |

4.

| 5. | 748/2012/EU rendelet, I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, O. alrész (Európai műszaki szabványrendelet szerinti engedélyek) |
| --- | --- |

5.

| 6. | 748/2012/EU rendelet, I. melléklet, 21. rész, A. szakasz, J. alrész (A tervező szervezet jóváhagyásai) |
| --- | --- |

6.

---

(1)  A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.).

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/102

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2227 RENDELETE

(2020. december 23.)

az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | 2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. |
| --- | --- |

(1)

2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát.

| (2) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) intézkedéseket tartalmaz az uniós jog rendelkezéseinek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban azon időpontot követő alkalmazására vonatkozóan, amikortól a Szerződések többé nem alkalmazhatók az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. A közös halászati politika a kilépésről rendelkező megállapodással összhangban az átmeneti időszakban alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31. után pedig már nem. |
| --- | --- |

(2)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) intézkedéseket tartalmaz az uniós jog rendelkezéseinek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban azon időpontot követő alkalmazására vonatkozóan, amikortól a Szerződések többé nem alkalmazhatók az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. A közös halászati politika a kilépésről rendelkező megállapodással összhangban az átmeneti időszakban alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, 2020. december 31. után pedig már nem.

| (3) | Amikor a közös halászati politika már nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, az Egyesült Királyság vizei (a parti tenger és a kizárólagos gazdasági övezet) már nem képezik az uniós vizek részét. Következésképpen abban az esetben, ha nem születik halászati rendelkezésket tartalmazó megállapodás az Unió és az Egyesült Királyság között, fennáll annak a kockázata, hogy az uniós és az egyesült királysági halászhajók nem tudják teljes mértékben kihasználni a 2021-re esetlegesen rendelkezésre álló halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

Amikor a közös halászati politika már nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, az Egyesült Királyság vizei (a parti tenger és a kizárólagos gazdasági övezet) már nem képezik az uniós vizek részét. Következésképpen abban az esetben, ha nem születik halászati rendelkezésket tartalmazó megállapodás az Unió és az Egyesült Királyság között, fennáll annak a kockázata, hogy az uniós és az egyesült királysági halászhajók nem tudják teljes mértékben kihasználni a 2021-re esetlegesen rendelkezésre álló halászati lehetőségeket.

| (4) | A halászat fenntarthatóságának biztosítása érdekében és figyelembe véve a halászat jelentőségét számos közösség gazdasági megélhetése szempontjából az Unióban és az Egyesült Királyságban, fent kell tartani az arra vonatkozó megállapodások lehetőségét, hogy az uniós halászhajók és az Egyesült Királyság hajói 2020. december 31. után halászat céljából kölcsönösen hozzáférjenek egymás vizeihez. E rendeletnek az a célja, hogy meghatározza a kölcsönös hozzáférés megfelelő jogi keretét. |
| --- | --- |

(4)

A halászat fenntarthatóságának biztosítása érdekében és figyelembe véve a halászat jelentőségét számos közösség gazdasági megélhetése szempontjából az Unióban és az Egyesült Királyságban, fent kell tartani az arra vonatkozó megállapodások lehetőségét, hogy az uniós halászhajók és az Egyesült Királyság hajói 2020. december 31. után halászat céljából kölcsönösen hozzáférjenek egymás vizeihez. E rendeletnek az a célja, hogy meghatározza a kölcsönös hozzáférés megfelelő jogi keretét.

| (5) | E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, továbbá a rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra, továbbá a rendeletben szereplő, az Egyesült Királyságra való hivatkozások nem vonatkoznak Gibraltárra.

| (6) | A 2021. évi halászati lehetőségeket az Uniónak és az Egyesült Királyságnak az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (3) 61. és 62. cikkében meghatározott követelményeknek való teljes körű megfelelés mellett kell meghatároznia. Az élő tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, valamint az uniós vizeken és az Egyesült Királyság vizein belüli stabilitás biztosítása érdekében a tagállamok és az Egyesült Királyság számára kiosztott kvótákat és részesedéseket az Unió és az Egyesült Királyság vonatkozó jogszabályaival összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

A 2021. évi halászati lehetőségeket az Uniónak és az Egyesült Királyságnak az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (3) 61. és 62. cikkében meghatározott követelményeknek való teljes körű megfelelés mellett kell meghatároznia. Az élő tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, valamint az uniós vizeken és az Egyesült Királyság vizein belüli stabilitás biztosítása érdekében a tagállamok és az Egyesült Királyság számára kiosztott kvótákat és részesedéseket az Unió és az Egyesült Királyság vonatkozó jogszabályaival összhangban kell meghatározni.

| (7) | Figyelembe véve az Egyesült Királyság hajói által az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók által az Egyesült Királyság vizein folytatott, nagy múltra visszatekintő halászati tevékenységet, valamint a vizekhez való kölcsönös hozzáférés biztosítása érdekében az Uniónak rendelkeznie kell egy mechanizmusról az Egyesült Királyság halászhajói számára, hogy az uniós halászhajókra vonatkozókkal azonos feltételek mellett, engedélyek révén hozzáférjenek az uniós vizekhez, hogy kifoghassák a számukra kiosztott mennyiséget. Az engedélyek csak akkor állíthatók ki, amennyiben és amekkora mértékben az Egyesült Királyság továbbra is engedélyt ad az uniós halászhajók számára a halászat folytatására az Egyesült Királyság vizein. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve az Egyesült Királyság hajói által az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók által az Egyesült Királyság vizein folytatott, nagy múltra visszatekintő halászati tevékenységet, valamint a vizekhez való kölcsönös hozzáférés biztosítása érdekében az Uniónak rendelkeznie kell egy mechanizmusról az Egyesült Királyság halászhajói számára, hogy az uniós halászhajókra vonatkozókkal azonos feltételek mellett, engedélyek révén hozzáférjenek az uniós vizekhez, hogy kifoghassák a számukra kiosztott mennyiséget. Az engedélyek csak akkor állíthatók ki, amennyiben és amekkora mértékben az Egyesült Királyság továbbra is engedélyt ad az uniós halászhajók számára a halászat folytatására az Egyesült Királyság vizein.

| (8) | Az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) meghatározza a halászati engedélyek kiállítására és kezelésére vonatkozó szabályokat egy harmadik ország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati műveletet végző halászhajók és uniós vizeken halászati műveletet végző harmadik országbeli halászhajók tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) meghatározza a halászati engedélyek kiállítására és kezelésére vonatkozó szabályokat egy harmadik ország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati műveletet végző halászhajók és uniós vizeken halászati műveletet végző harmadik országbeli halászhajók tekintetében.

| (9) | Az (EU) 2017/2403 rendelet szabályokat állapít meg az uniós halászhajók által harmadik országok vizein, megállapodás keretén kívül végzett halászati műveletekre vonatkozóan, és úgy rendelkezik, hogy a lobogó szerinti tagállamok magánengedélyeket állíthatnak ki, továbbá meghatározza az engedélyek kiállítására vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Tekintettel az Egyesült Királyság vizein halászati tevékenységeket folytató uniós halászhajók számára, az említett feltételek és eljárások jelentős késedelmeket és nagyobb adminisztratív terhet idéznének elő egy, az Unió és az Egyesült Királyság közötti halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hiányában. Ezért egyedi feltételekről és eljárásokról kell rendelkezni annak elősegítéséhez, hogy az Egyesült Királyság engedélyt állítson ki az uniós halászhajók számára az Egyesült Királyság vizein halászati tevékenységek végzéséhez. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/2403 rendelet szabályokat állapít meg az uniós halászhajók által harmadik országok vizein, megállapodás keretén kívül végzett halászati műveletekre vonatkozóan, és úgy rendelkezik, hogy a lobogó szerinti tagállamok magánengedélyeket állíthatnak ki, továbbá meghatározza az engedélyek kiállítására vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Tekintettel az Egyesült Királyság vizein halászati tevékenységeket folytató uniós halászhajók számára, az említett feltételek és eljárások jelentős késedelmeket és nagyobb adminisztratív terhet idéznének elő egy, az Unió és az Egyesült Királyság közötti halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hiányában. Ezért egyedi feltételekről és eljárásokról kell rendelkezni annak elősegítéséhez, hogy az Egyesült Királyság engedélyt állítson ki az uniós halászhajók számára az Egyesült Királyság vizein halászati tevékenységek végzéséhez.

| (10) | El kell térni a harmadik országok halászhajóira vonatkozó szabályoktól, és egyedi feltételekről és eljárásokról kell rendelkezni annak lehetővé tételéhez, hogy az Unió engedélyt állítson ki az Egyesült Királyság halászhajói számára az uniós vizeken halászati tevékenységek végzéséhez. |
| --- | --- |

(10)

El kell térni a harmadik országok halászhajóira vonatkozó szabályoktól, és egyedi feltételekről és eljárásokról kell rendelkezni annak lehetővé tételéhez, hogy az Unió engedélyt állítson ki az Egyesült Királyság halászhajói számára az uniós vizeken halászati tevékenységek végzéséhez.

| (11) | Az (EU) 2017/2403 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/2403 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | A kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én véget ér. Az Unió és az Egyesült Királyság között kötött, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hiányában e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, és azt a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének értelmében az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az uniós jog többé nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Rendkívüli intézkedésként a következő időpontok közül e rendeletet a következők közül a legkorábbi időpontig kell alkalmazni: 2021. december 31. vagy az az időpont, amikor az Unió és az Egyesült Királyság közötti, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hatályba lép, vagy amely időponttól kezdve ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(12)

A kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én véget ér. Az Unió és az Egyesült Királyság között kötött, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hiányában e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, és azt a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének értelmében az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen az uniós jog többé nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Rendkívüli intézkedésként a következő időpontok közül e rendeletet a következők közül a legkorábbi időpontig kell alkalmazni: 2021. december 31. vagy az az időpont, amikor az Unió és az Egyesült Királyság közötti, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hatályba lép, vagy amely időponttól kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

| (13) | Tekintettel arra, hogy ezt a rendeletet azt a napot megelőzően szükséges elfogadni, amelyen a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének értelmében az uniós jog többé nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, továbbá arra, hogy kölcsönösség alapján legkésőbb az említett napig rendelkezni szükséges az Egyesült Királyság és az Unió vizein végzett fenntartható halászati műveletek engedélyezésére vonatkozó eljárásokról az említett vizeken végzett halászati műveletek hirtelen megszakadásának elkerülése érdekében, helyénvalónak tűnt kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel arra, hogy ezt a rendeletet azt a napot megelőzően szükséges elfogadni, amelyen a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének értelmében az uniós jog többé nem alkalmazható az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, továbbá arra, hogy kölcsönösség alapján legkésőbb az említett napig rendelkezni szükséges az Egyesült Királyság és az Unió vizein végzett fenntartható halászati műveletek engedélyezésére vonatkozó eljárásokról az említett vizeken végzett halászati műveletek hirtelen megszakadásának elkerülése érdekében, helyénvalónak tűnt kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (14) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy mind az Unió, mind az Egyesült Királyság piaci szereplői folytathassák a halászatot, kizárólag akkor állítható ki halászati engedély az Egyesült Királyság halászhajói számára az uniós vizeken folytatandó halászati tevékenységekhez, amennyiben és amekkora mértékben a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy az Egyesült Királyság kölcsönösség alapján hozzáférési jogot biztosít az uniós halászhajók számára az Egyesült Királyság vizein halászati műveletek végzéséhez, |
| --- | --- |

(14)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy mind az Unió, mind az Egyesült Királyság piaci szereplői folytathassák a halászatot, kizárólag akkor állítható ki halászati engedély az Egyesült Királyság halászhajói számára az uniós vizeken folytatandó halászati tevékenységekhez, amennyiben és amekkora mértékben a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy az Egyesült Királyság kölcsönösség alapján hozzáférési jogot biztosít az uniós halászhajók számára az Egyesült Királyság vizein halászati műveletek végzéséhez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/2403 rendelet módosításai

Az (EU) 2017/2403 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A II. cím II. fejezete a következő szakasszal egészül ki:


  „
  4. szakasz




  Az egyesült királyság vizein uniós halászhajók által végzett halászati műveletek




  18a. cikk
  Hatály
  A 3. szakasztól eltérve ezt a szakaszt kell alkalmazni az uniós halászhajók által az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre.


  18b. cikk
  Fogalommeghatározás
  E szakasz alkalmazásában „az Egyesült Királyság vizei” az Egyesült Királyság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó, a nemzetközi joggal összhangban meghatározott vizeket jelentik.


  18c. cikk
  Az Egyesült Királyság által kiállított halászati engedélyek megszerzésére vonatkozó eljárás

  (1)   Az a lobogó szerinti tagállam, amely meggyőződött arról, hogy az 5. cikkben megállapított feltételek teljesülnek, megküldi a Bizottságnak az Egyesült Királyság által kiállított halászati engedély iránti kérelmet vagy kérelmek listáját.


  (2)   Mindegyik kérelemnek vagy a kérelmek listájának tartalmaznia kell az Egyesült Királyság által a halászati engedély kiállításához előírt adatokat a kért formátumban, az Egyesült Királyság által a Bizottsággal közölteknek megfelelően.


  (3)   A Bizottság közli a tagállamokkal a (2) bekezdésben említett adatokat és formátumot. A Bizottság kérelmet küldhet a lobogó szerinti tagállamnak, amelyben bekérheti az (1) és a (2) bekezdésben említett feltételek teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi további információt.


  (4)   Amennyiben a kérelem vagy a (3) bekezdés szerint bekért kiegészítő információk kézhezvételét követően a Bizottság úgy találja, hogy teljesülnek az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek, a kérelmet haladéktalanul továbbítja az Egyesült Királyságnak.


  (5)   Amint az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében halászati engedély kiállításáról vagy megtagadásáról határozott, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett halászhajó lobogója szerinti tagállamot.


  (6)   A lobogó szerinti tagállamok csak akkor állíthatnak ki halászati engedélyt az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre, miután tájékoztatást kaptak arról, hogy az Egyesült Királyság az adott uniós halászhajó tekintetében engedély kiadásáról határozott.


  (7)   A halászati műveleteket csak akkor lehet elkezdeni, amikor mind a lobogó szerinti tagállam, mind az Egyesült Királyság kiállította a halászati engedélyt.


  (8)   Amennyiben az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében a halászati engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról határozott, a Bizottság ennek megfelelően azonnal értesíti az érintett halászhajó lobogója szerinti tagállamot. E tagállam ennek megfelelően felfüggeszti vagy visszavonja az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre vonatkozó halászati engedélyt.


  (9)   Amennyiben az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a lobogó szerinti tagállamot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében halászati engedély kiállításáról, megtagadásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról határozott, a lobogó szerinti tagállam erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. E tagállam ennek megfelelően felfüggeszti vagy visszavonja az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre vonatkozó halászati engedélyt.



  18d. cikk
  Nyomon követés
  A Bizottság nyomon követi az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveleteire vonatkozó halászati engedélyek Egyesült Királyság által történő kiállítását.” |
| --- | --- |

1.

A II. cím II. fejezete a következő szakasszal egészül ki:

„
  4. szakasz

Az egyesült királyság vizein uniós halászhajók által végzett halászati műveletek

18a. cikk

Hatály

A 3. szakasztól eltérve ezt a szakaszt kell alkalmazni az uniós halászhajók által az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre.

18b. cikk

Fogalommeghatározás

E szakasz alkalmazásában „az Egyesült Királyság vizei” az Egyesült Királyság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó, a nemzetközi joggal összhangban meghatározott vizeket jelentik.

18c. cikk

Az Egyesült Királyság által kiállított halászati engedélyek megszerzésére vonatkozó eljárás

(1)   Az a lobogó szerinti tagállam, amely meggyőződött arról, hogy az 5. cikkben megállapított feltételek teljesülnek, megküldi a Bizottságnak az Egyesült Királyság által kiállított halászati engedély iránti kérelmet vagy kérelmek listáját.

(2)   Mindegyik kérelemnek vagy a kérelmek listájának tartalmaznia kell az Egyesült Királyság által a halászati engedély kiállításához előírt adatokat a kért formátumban, az Egyesült Királyság által a Bizottsággal közölteknek megfelelően.

(3)   A Bizottság közli a tagállamokkal a (2) bekezdésben említett adatokat és formátumot. A Bizottság kérelmet küldhet a lobogó szerinti tagállamnak, amelyben bekérheti az (1) és a (2) bekezdésben említett feltételek teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi további információt.

(4)   Amennyiben a kérelem vagy a (3) bekezdés szerint bekért kiegészítő információk kézhezvételét követően a Bizottság úgy találja, hogy teljesülnek az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek, a kérelmet haladéktalanul továbbítja az Egyesült Királyságnak.

(5)   Amint az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében halászati engedély kiállításáról vagy megtagadásáról határozott, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett halászhajó lobogója szerinti tagállamot.

(6)   A lobogó szerinti tagállamok csak akkor állíthatnak ki halászati engedélyt az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre, miután tájékoztatást kaptak arról, hogy az Egyesült Királyság az adott uniós halászhajó tekintetében engedély kiadásáról határozott.

(7)   A halászati műveleteket csak akkor lehet elkezdeni, amikor mind a lobogó szerinti tagállam, mind az Egyesült Királyság kiállította a halászati engedélyt.

(8)   Amennyiben az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében a halászati engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról határozott, a Bizottság ennek megfelelően azonnal értesíti az érintett halászhajó lobogója szerinti tagállamot. E tagállam ennek megfelelően felfüggeszti vagy visszavonja az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre vonatkozó halászati engedélyt.

(9)   Amennyiben az Egyesült Királyság arról tájékoztatja a lobogó szerinti tagállamot, hogy valamely uniós halászhajó tekintetében halászati engedély kiállításáról, megtagadásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról határozott, a lobogó szerinti tagállam erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. E tagállam ennek megfelelően felfüggeszti vagy visszavonja az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveletekre vonatkozó halászati engedélyt.

18d. cikk

Nyomon követés

A Bizottság nyomon követi az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizein végzett halászati műveleteire vonatkozó halászati engedélyek Egyesült Királyság által történő kiállítását.”

| 2. | A szöveg a következő címmel egészül ki:


  „IIIa. CÍM


  AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG HALÁSZHAJÓI ÁLTAL UNIÓS VIZEKEN VÉGZETT HALÁSZATI MŰVELETEK



  38 a. cikk
  Hatály
  A III. címtől eltérve ezt a címet kell alkalmazni az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletekre.


  38b. cikk
  Az Egyesült Királyság halászhajói által végzett halászati műveletek
  Az Egyesült Királyság halászhajói az alkalmazandó uniós jogszabályokban megállapított feltételekkel összhangban végezhetnek halászati műveleteket uniós vizeken, feltéve, hogy az uniós hajók a kölcsönösség alapján hozzáférést kapnak az Egyesült Királyság vizeihez halászati műveletek végzése céljából.


  38c. cikk
  Általános elvek

  (1)   Az Egyesült Királyság halászhajói kizárólag akkor végezhetnek halászati műveletet uniós vizeken, ha rendelkeznek a Bizottság által kiállított halászati engedéllyel. A halászati engedélyt kizárólag akkor állítják ki, ha teljesülnek a (2) bekezdésben meghatározott jogosultsági kritériumok.


  (2)   A Bizottság akkor állíthat ki halászati engedélyt az Egyesült Királyság halászhajói számára, ha:






  a) | a halászhajó rendelkezik az Egyesült Királyság illetékes hatósága által kiállított érvényes halászati jogosítvánnyal; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő címmel egészül ki:

„IIIa. CÍM

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG HALÁSZHAJÓI ÁLTAL UNIÓS VIZEKEN VÉGZETT HALÁSZATI MŰVELETEK

38 a. cikk

Hatály

A III. címtől eltérve ezt a címet kell alkalmazni az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletekre.

38b. cikk

Az Egyesült Királyság halászhajói által végzett halászati műveletek

Az Egyesült Királyság halászhajói az alkalmazandó uniós jogszabályokban megállapított feltételekkel összhangban végezhetnek halászati műveleteket uniós vizeken, feltéve, hogy az uniós hajók a kölcsönösség alapján hozzáférést kapnak az Egyesült Királyság vizeihez halászati műveletek végzése céljából.

38c. cikk

Általános elvek

(1)   Az Egyesült Királyság halászhajói kizárólag akkor végezhetnek halászati műveletet uniós vizeken, ha rendelkeznek a Bizottság által kiállított halászati engedéllyel. A halászati engedélyt kizárólag akkor állítják ki, ha teljesülnek a (2) bekezdésben meghatározott jogosultsági kritériumok.

(2)   A Bizottság akkor állíthat ki halászati engedélyt az Egyesült Királyság halászhajói számára, ha:

a)

a halászhajó rendelkezik az Egyesült Királyság illetékes hatósága által kiállított érvényes halászati jogosítvánnyal;

| b) | az Egyesült Királyság felvette a halászhajót a Bizottság által hozzáférhető halászflotta-nyilvántartásba; |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyság felvette a halászhajót a Bizottság által hozzáférhető halászflotta-nyilvántartásba;

| c) | a halászhajó és minden segédhajója alkalmazza az IMO megfelelő hajóazonosítószám-rendszerét, amennyiben azt az uniós jog előírja; |
| --- | --- |

c)

a halászhajó és minden segédhajója alkalmazza az IMO megfelelő hajóazonosítószám-rendszerét, amennyiben azt az uniós jog előírja;

| d) | a halászhajó nem szerepel regionális halászati gazdálkodási szervezet és/vagy az Unió által az IUU-rendelet alapján elfogadott IUU-hajólistán; |
| --- | --- |

d)

a halászhajó nem szerepel regionális halászati gazdálkodási szervezet és/vagy az Unió által az IUU-rendelet alapján elfogadott IUU-hajólistán;

| e) | az Egyesült Királyságot nem vették jegyzékbe az IUU-rendelet szerinti nem együttműködő országként vagy az 1026/2012/EU rendelet értelmében a nem fenntartható halászati lehetőségeket lehetővé tevő országként; valamint |
| --- | --- |

e)

az Egyesült Királyságot nem vették jegyzékbe az IUU-rendelet szerinti nem együttműködő országként vagy az 1026/2012/EU rendelet értelmében a nem fenntartható halászati lehetőségeket lehetővé tevő országként; valamint

| f) | az Egyesült Királyság számára rendelkezésre állnak halászati lehetőségek. |
| --- | --- |

f)

az Egyesült Királyság számára rendelkezésre állnak halászati lehetőségek.

(3)   Az uniós vizeken halászati műveletek végzésére engedéllyel rendelkező egyesült királyságbeli halászhajóknak meg kell felelniük a tevékenységük helye szerinti halászati területen az uniós halászhajók által folytatott halászatra irányadó szabályoknak.

38d. cikk

A halászati engedélyek megszerzésére vonatkozó eljárás

(1)   Az Egyesült Királyság megküldi a Bizottságnak a halászhajóira vonatkozó engedélyek iránti kérelmet vagy kérelmek listáját.

(2)   A Bizottság az Egyesült Királyságtól további információkat kérhet be, amennyiben azok szükségesek annak ellenőrzéséhez, hogy a 38c. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek-e.

(3)   Miután megállapítást nyert, hogy a 38b. cikkben és a 38c. cikk (2) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek, a Bizottság kiállíthatja a halászati engedélyt, és erről haladéktalanul tájékoztatja az Egyesült Királyságot és az érintett tagállamokat.

38e. cikk

A halászati engedélyek kezelése

(1)   Ha már nem teljesül a 38b. cikkben és a 38c. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek valamelyike, a Bizottság meghozza a szükséges intézkedéseket, ideértve az engedély módosítását vagy visszavonását is, és erről tájékoztatja az Egyesült Királyságot és az érintett tagállamokat.

(2)   A Bizottság elutasíthatja az engedélyek kiállítását, valamint felfüggesztheti vagy visszavonhatja az Egyesült Királyság halászhajójának kiállított engedélyt, ha az alábbi esetek bármelyike bekövetkezik:

| a) | amennyiben alapvetően megváltoztak a körülmények, különösen az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizeihez való kölcsönös hozzáférése tekintetében; |
| --- | --- |

a)

amennyiben alapvetően megváltoztak a körülmények, különösen az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizeihez való kölcsönös hozzáférése tekintetében;

| b) | amennyiben a tengeri biológiai erőforrások fenntartható kiaknázását, kezelését és védelmét súlyos veszély fenyegeti; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a tengeri biológiai erőforrások fenntartható kiaknázását, kezelését és védelmét súlyos veszély fenyegeti;

| c) | amennyiben az IUU-halászat megelőzésének vagy visszaszorításának érdekében ez elengedhetetlennek bizonyul; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az IUU-halászat megelőzésének vagy visszaszorításának érdekében ez elengedhetetlennek bizonyul;

| d) | amennyiben a Bizottság a 18d. cikk szerinti nyomonkövetési tevékenységeinek megállapításai alapján ezt helyénvalónak tartja; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a Bizottság a 18d. cikk szerinti nyomonkövetési tevékenységeinek megállapításai alapján ezt helyénvalónak tartja;

| e) | amennyiben az Egyesült Királyság indokolatlanul megtagadja, felfüggeszti vagy visszavonja az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizein halászati műveletek végzésére vonatkozó engedélyét. |
| --- | --- |

e)

amennyiben az Egyesült Királyság indokolatlanul megtagadja, felfüggeszti vagy visszavonja az uniós halászhajóknak az Egyesült Királyság vizein halászati műveletek végzésére vonatkozó engedélyét.

(3)   A Bizottság haladéktalanul értesíti az Egyesült Királyságot, ha a (2) bekezdéssel összhangban szándékában áll elutasítani, felfüggeszteni vagy visszavonni az engedélyt.

38f. cikk

Halászati műveletek betiltása

(1)   Amennyiben az Egyesült Királyság számára megítélt halászati lehetőségek kimerítettnek minősülnek, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az Egyesült Királyságot és a tagállamok illetékes ellenőrző hatóságait. A ki nem merített halászati lehetőségek kihasználására irányuló olyan halászati műveletek folytonosságának biztosítása céljából, amelyek a kimerített halászati lehetőségeket is érinthetik, a Bizottság felkéri az Egyesült Királyságot, hogy közölje vele azon technikai intézkedéseket, amelyekkel megakadályozható, hogy a kimerített halászati lehetőségeket kedvezőtlen hatások érjék.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítés időpontjától az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő halászhajók számára kiadott engedélyeket az érintett halászati műveletekre vonatkozóan felfüggesztettnek kell tekinteni, és e halászhajók számára ezt követően már nem engedélyezett az adott halászati műveletek végzése.

(3)   A halászati engedélyeket visszavontnak kell tekinteni, amennyiben a halászati engedélyeknek a (2) bekezdéssel összhangban történő felfüggesztése minden olyan halászati műveletet érint, amelyekre az engedélyeket megadták.

38g. cikk

Az uniós vizekre vonatkozó kvóták túlhalászása

Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Királyság túllépte a számára valamely állomány vagy állománycsoport tekintetében kiosztott kvótákat, csökkenti az Egyesült Királyság számára kiosztott egyéb kvótákat. A Bizottság törekszik annak biztosítására, hogy a csökkentés mértéke igazodjon a tagállamok tekintetében hasonló körülmények között alkalmazott csökkentésekhez.

38h. cikk

Ellenőrzés és végrehajtás

(1)   Az uniós vizeken halászati műveletek végzésére engedéllyel rendelkező egyesült királyságbeli halászhajóknak meg kell felelniük a tevékenységük helye szerinti halászati területen az uniós halászhajók által végzett halászati műveletekre irányadó ellenőrzési szabályoknak.

(2)   Az uniós vizeken halászati műveletek végzésére engedéllyel rendelkező egyesült királyságbeli halászhajóknak meg kell adniuk a Bizottságnak vagy az általa kijelölt szervnek és – adott esetben – a parti tagállamnak azokat az adatokat, amelyeket az uniós halászhajók az ellenőrzési rendelet értelmében kötelesek elküldeni a lobogó szerinti tagállamnak.

(3)   A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv megküldi a parti tagállamnak a (2) bekezdéssel összhangban hozzá beérkezett adatokat.

(4)   Az uniós vizeken halászati műveletek végzésére engedéllyel rendelkező egyesült királyságbeli halászhajók kérésre kötelesek a Bizottságnak vagy az általa kijelölt szervnek megküldeni az alkalmazandó megfigyelői programok keretében készült megfigyelői jelentéseket.

(5)   A parti tagállamok az ellenőrzési rendelet 93. cikkében említett nemzeti nyilvántartásban rögzítenek minden, egyesült királyságbeli halászhajók által elkövetett jogsértést, a kapcsolódó szankciókat is beleértve.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet az azt követő naptól kell alkalmazni, amelyen a kilépésről rendelkező megállapodás 126. és 127. cikkének értelmében az uniós jog többé nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, a következők közül a legkorábbi időpontig:

| a) | 2021. december 31.; |
| --- | --- |

a)

2021. december 31.;

| b) | az az időpont, amikor az Unió és az Egyesült Királyság közötti, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hatályba lép, vagy amely időponttól kezdve ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

az az időpont, amikor az Unió és az Egyesült Királyság közötti, halászati rendelkezéseket tartalmazó megállapodás hatályba lép, vagy amely időponttól kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

(3)   Ez a rendelet azonban nem alkalmazandó, amennyiben a (2) bekezdés b) pontjában említett megállapodás e rendelet hatálybalépésének napjáig hatályba lép vagy ideiglenesen alkalmazandóvá válik.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7.o.

2

(3)  Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye és az annak XI. része végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodás (HL L 179., 1998.6.23., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

4

---

HATÁROZATOK

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/108

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2228 HATÁROZATA

(2020. december 23.)

a vasút európai évéről (2021)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleményében (a továbbiakban: az európai zöld megállapodásról szóló közlemény) a Bizottság egy európai zöld megállapodást határozott meg az Unió és polgárai számára. Az európai zöld megállapodás új növekedési stratégia, amelynek célja, hogy az Uniót olyan igazságos és virágzó – modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező – társadalommá alakítsa, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdasági növekedés elválik az erőforrásfelhasználástól. |
| --- | --- |

(1)

„Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleményében (a továbbiakban: az európai zöld megállapodásról szóló közlemény) a Bizottság egy európai zöld megállapodást határozott meg az Unió és polgárai számára. Az európai zöld megállapodás új növekedési stratégia, amelynek célja, hogy az Uniót olyan igazságos és virágzó – modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező – társadalommá alakítsa, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdasági növekedés elválik az erőforrásfelhasználástól.

| (2) | 2019. december 12-i következtetéseiben az Európai Tanács jóváhagyta a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

(2)

2019. december 12-i következtetéseiben az Európai Tanács jóváhagyta a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzést.

| (3) | 2020. január 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament üdvözölte az európai zöld megállapodásról szóló közleményt, és felhívott a klímasemleges társadalomra 2050-ig történő szükségszerű átállásra. |
| --- | --- |

(3)

2020. január 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament üdvözölte az európai zöld megállapodásról szóló közleményt, és felhívott a klímasemleges társadalomra 2050-ig történő szükségszerű átállásra.

| (4) | Az európai zöld megállapodásról szóló közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban át kell alakítani az uniós gazdaságot, és újra kell gondolni a szakpolitikákat, különösen a közlekedés és a mobilitás területén. A közlekedés felelős az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyedéért, mely arány egyre nő. A klímasemlegesség eléréséhez a közlekedésből származó kibocsátások 90 %-os csökkentésére van szükség 2050-ig. A fenntartható intermodális közlekedés megvalósításához a felhasználókat kell előtérbe helyezni, és a jelenlegi mobilitási szokásaiknál megfizethetőbb, hozzáférhetőbb, egészségesebb, tisztább és energiahatékonyabb alternatívákat kell biztosítani számukra, ösztönözve ugyanakkor azokat, akik már fenntartható közlekedési módokat – így például gyaloglást, kerékpározást és tömegközlekedést – alkalmaznak. |
| --- | --- |

(4)

Az európai zöld megállapodásról szóló közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban át kell alakítani az uniós gazdaságot, és újra kell gondolni a szakpolitikákat, különösen a közlekedés és a mobilitás területén. A közlekedés felelős az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyedéért, mely arány egyre nő. A klímasemlegesség eléréséhez a közlekedésből származó kibocsátások 90 %-os csökkentésére van szükség 2050-ig. A fenntartható intermodális közlekedés megvalósításához a felhasználókat kell előtérbe helyezni, és a jelenlegi mobilitási szokásaiknál megfizethetőbb, hozzáférhetőbb, egészségesebb, tisztább és energiahatékonyabb alternatívákat kell biztosítani számukra, ösztönözve ugyanakkor azokat, akik már fenntartható közlekedési módokat – így például gyaloglást, kerékpározást és tömegközlekedést – alkalmaznak.

| (5) | Az európai zöld megállapodás magában foglalja a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítását e kihívások kezelése érdekében. Így különösen a jelenleg 75 %-ban közutakon megvalósuló szárazföldi áruszállítás jelentős részét át kell helyezni vasútra és belvízi utakra. Ahhoz, hogy erre az áttérésre sor kerüljön, jelentős beruházásokra van szükség, beleértve a helyreállítással összefüggésben végzett beruházásokat, és ezek lényeges része a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításához és a vasúti árufuvarozási folyosók hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítésekhez fog kapcsolódni. |
| --- | --- |

(5)

Az európai zöld megállapodás magában foglalja a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítását e kihívások kezelése érdekében. Így különösen a jelenleg 75 %-ban közutakon megvalósuló szárazföldi áruszállítás jelentős részét át kell helyezni vasútra és belvízi utakra. Ahhoz, hogy erre az áttérésre sor kerüljön, jelentős beruházásokra van szükség, beleértve a helyreállítással összefüggésben végzett beruházásokat, és ezek lényeges része a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) megvalósításához és a vasúti árufuvarozási folyosók hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítésekhez fog kapcsolódni.

| (6) | A vasútnak iránymutatóként jelentős szerepet kell játszania a klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig történő elérésében. Ez az egyik leginkább környezetbarát és energiahatékony közlekedési mód. A vasút nagyrészt villamosított, és sokkal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint azonos távon a közúti vagy légi közlekedés. Ez az egyetlen közlekedési mód, amely 1990 óta folyamatosan csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását és szén-dioxid-kibocsátását. Emellett a vasút 1990 és 2016 között csökkentette energiafogyasztását, és növekvő mértékben használ megújuló energiaforrásokat. |
| --- | --- |

(6)

A vasútnak iránymutatóként jelentős szerepet kell játszania a klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig történő elérésében. Ez az egyik leginkább környezetbarát és energiahatékony közlekedési mód. A vasút nagyrészt villamosított, és sokkal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint azonos távon a közúti vagy légi közlekedés. Ez az egyetlen közlekedési mód, amely 1990 óta folyamatosan csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását és szén-dioxid-kibocsátását. Emellett a vasút 1990 és 2016 között csökkentette energiafogyasztását, és növekvő mértékben használ megújuló energiaforrásokat.

| (7) | A Covid19-válság különösen súlyos hatással volt a közlekedési ágazatra. A működési és pénzügyi korlátok ellenére az ágazat fenntartotta a kulcsfontosságú összeköttetéseket mind az emberek, mind az alapvető áruk szállítása számára. Ez főként azon munkavállalóknak köszönhetően volt lehetséges, akik nehéz és bizonytalan körülmények között is folytatták munkájukat. A Covid19-válság idején a vasút által játszott stratégiai szerep rávilágított arra, hogy a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) létrehozott egységes európai vasúti térség megvalósítása szükséges mind az alapvető árukkal, így például élelmiszerekkel, gyógyszerekkel és üzemanyagokkal – különösen kivételes körülmények között – történő ellátás megkönnyítéséhez, mind pedig a szélesebb körű közlekedéspolitikai célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

(7)

A Covid19-válság különösen súlyos hatással volt a közlekedési ágazatra. A működési és pénzügyi korlátok ellenére az ágazat fenntartotta a kulcsfontosságú összeköttetéseket mind az emberek, mind az alapvető áruk szállítása számára. Ez főként azon munkavállalóknak köszönhetően volt lehetséges, akik nehéz és bizonytalan körülmények között is folytatták munkájukat. A Covid19-válság idején a vasút által játszott stratégiai szerep rávilágított arra, hogy a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) létrehozott egységes európai vasúti térség megvalósítása szükséges mind az alapvető árukkal, így például élelmiszerekkel, gyógyszerekkel és üzemanyagokkal – különösen kivételes körülmények között – történő ellátás megkönnyítéséhez, mind pedig a szélesebb körű közlekedéspolitikai célkitűzések eléréséhez.

| (8) | Az Unió peremterületeinek, hegyvidéki és távoli fekvésű régióinak és területeinek a fő közlekedési útvonalakkal – beleértve regionális és helyi szinten is – történő összekapcsolása, valamint a hiányzó regionális, határokon átnyúló vasúti összeköttetések kialakítása és helyreállítása révén a vasúti ágazat hozzájárul a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz kontinentális, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt. Ezenkívül a távoli fekvésű és vidéki területeken gyakran számban ritkábbak és kevésbé fejlettek a lakosság számára az alapvető szolgáltatások nyújtását garantáló hálózatok. A peremterületek gyakran szembesülnek azzal a duplán nehéz helyzettel, hogy vidéki jellegűek és a nemzeti hálózatok perifériáján helyezkednek el. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió peremterületeinek, hegyvidéki és távoli fekvésű régióinak és területeinek a fő közlekedési útvonalakkal – beleértve regionális és helyi szinten is – történő összekapcsolása, valamint a hiányzó regionális, határokon átnyúló vasúti összeköttetések kialakítása és helyreállítása révén a vasúti ágazat hozzájárul a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz kontinentális, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt. Ezenkívül a távoli fekvésű és vidéki területeken gyakran számban ritkábbak és kevésbé fejlettek a lakosság számára az alapvető szolgáltatások nyújtását garantáló hálózatok. A peremterületek gyakran szembesülnek azzal a duplán nehéz helyzettel, hogy vidéki jellegűek és a nemzeti hálózatok perifériáján helyezkednek el.

| (9) | Míg a vasúti utasok részaránya az uniós szárazföldi közlekedésben csak enyhén nőtt 2007 óta, a vasúton szállított áru részaránya csökkent. Továbbra is számos akadály áll a valódi egységes európai vasúti térség megvalósítása előtt. A vasúti ágazatot olykor hátráltatják többek között az elavult üzleti és működési gyakorlatok, az elöregedő infrastruktúra és gördülőállomány, valamint a zajos vasúti kocsik is. Ezen akadályok leküzdése a költségek csökkentésével, a vasúttársaságok megkülönböztetéstől mentes támogatására szolgáló nemzeti mechanizmusokat kiegészítő uniós rendszerek tanulmányozásával és az innováció felgyorsításával együtt lehetővé fogja tenni a vasút számára teljes potenciáljának kibontakoztatását, ugyanakkor biztosítva a belső piac működését, növelve a vasúti forgalmat, és tovább javítva a már magas szintű biztonságot. A vasúti ágazatnak ezért további lendületre van szüksége ahhoz, hogy vonzóbbá váljon az utazók, a munkavállalók és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(9)

Míg a vasúti utasok részaránya az uniós szárazföldi közlekedésben csak enyhén nőtt 2007 óta, a vasúton szállított áru részaránya csökkent. Továbbra is számos akadály áll a valódi egységes európai vasúti térség megvalósítása előtt. A vasúti ágazatot olykor hátráltatják többek között az elavult üzleti és működési gyakorlatok, az elöregedő infrastruktúra és gördülőállomány, valamint a zajos vasúti kocsik is. Ezen akadályok leküzdése a költségek csökkentésével, a vasúttársaságok megkülönböztetéstől mentes támogatására szolgáló nemzeti mechanizmusokat kiegészítő uniós rendszerek tanulmányozásával és az innováció felgyorsításával együtt lehetővé fogja tenni a vasút számára teljes potenciáljának kibontakoztatását, ugyanakkor biztosítva a belső piac működését, növelve a vasúti forgalmat, és tovább javítva a már magas szintű biztonságot. A vasúti ágazatnak ezért további lendületre van szüksége ahhoz, hogy vonzóbbá váljon az utazók, a munkavállalók és a vállalkozások számára.

| (10) | A tagállamok többségének közlekedési miniszterei az uniós közlekedési miniszterek 2020. június 4-i informális videokonferenciáján bemutatott politikai nyilatkozattal kifejezték elkötelezettségüket a nemzetközi vasúti személyszállításra vonatkozó európai menetrend támogatása mellett. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok többségének közlekedési miniszterei az uniós közlekedési miniszterek 2020. június 4-i informális videokonferenciáján bemutatott politikai nyilatkozattal kifejezték elkötelezettségüket a nemzetközi vasúti személyszállításra vonatkozó európai menetrend támogatása mellett.

| (11) | A vasúti közlekedésnek az európai zöld megállapodásról szóló közleményben – többek között a fenntartható és intelligens mobilitás tekintetében – meghatározott célkitűzésekkel összhangban történő előmozdítása érdekében a 2021-es évet a vasút európai évévé (a továbbiakban: az európai év) kell nyilvánítani. 2021 fontos év lesz az uniós vasúti politika szempontjából, mivel ez lesz az első olyan teljes év, amikor Unió-szerte végrehajtják a negyedik vasúti csomag keretében – nevezetesen a belföldi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitására, az Unióban működő vasúttársaságok költségeinek és adminisztratív terheinek csökkentésére, valamint az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (ERA) a műszaki akadályok csökkentését célzó további feladatokkal való megbízására vonatkozóan – elfogadott szabályokat. Amint azt a DiscoverEU kezdeményezés népszerűsége mutatja, számos tagállamban növekvő közérdeklődés övezi a vasútat, beleértve az éjszakai vonatokat is. Ezen túlmenően az „Europalia” nemzetközi művészeti fesztivál a 2021-es kiadását a vasút művészetekre gyakorolt hatásának fogja szentelni, és ki fogja emelni a vasút szerepét a társadalmi, gazdasági, ipari és ökológiai változások erőteljes motorjaként. Az európai évnek hozzá kell járulnia a vasút jövőjéről szóló páneurópai vitához. |
| --- | --- |

(11)

A vasúti közlekedésnek az európai zöld megállapodásról szóló közleményben – többek között a fenntartható és intelligens mobilitás tekintetében – meghatározott célkitűzésekkel összhangban történő előmozdítása érdekében a 2021-es évet a vasút európai évévé (a továbbiakban: az európai év) kell nyilvánítani. 2021 fontos év lesz az uniós vasúti politika szempontjából, mivel ez lesz az első olyan teljes év, amikor Unió-szerte végrehajtják a negyedik vasúti csomag keretében – nevezetesen a belföldi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitására, az Unióban működő vasúttársaságok költségeinek és adminisztratív terheinek csökkentésére, valamint az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (ERA) a műszaki akadályok csökkentését célzó további feladatokkal való megbízására vonatkozóan – elfogadott szabályokat. Amint azt a DiscoverEU kezdeményezés népszerűsége mutatja, számos tagállamban növekvő közérdeklődés övezi a vasútat, beleértve az éjszakai vonatokat is. Ezen túlmenően az „Europalia” nemzetközi művészeti fesztivál a 2021-es kiadását a vasút művészetekre gyakorolt hatásának fogja szentelni, és ki fogja emelni a vasút szerepét a társadalmi, gazdasági, ipari és ökológiai változások erőteljes motorjaként. Az európai évnek hozzá kell járulnia a vasút jövőjéről szóló páneurópai vitához.

| (12) | Uniós szinten az e határozat végrehajtásához szükséges pénzügyi előirányzat megfelelő finanszírozást fog tartalmazni, amelyet a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összhangban a 2021. évi költségvetési eljárás keretében kell meghatározni. A költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül a cél az, hogy e határozat végrehajtásához 2021. január 1-jétől 2022. december 31-ig legalább 8 millió EUR összegű finanszírozást biztosítsanak. |
| --- | --- |

(12)

Uniós szinten az e határozat végrehajtásához szükséges pénzügyi előirányzat megfelelő finanszírozást fog tartalmazni, amelyet a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összhangban a 2021. évi költségvetési eljárás keretében kell meghatározni. A költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül a cél az, hogy e határozat végrehajtásához 2021. január 1-jétől 2022. december 31-ig legalább 8 millió EUR összegű finanszírozást biztosítsanak.

| (13) | A vasúti utasok 80–90 %-át az ingázók teszik ki. Ez azt jelenti, hogy a városi agglomerációk jelentős mértékben hozzájárulnak a vasúti személyszállítás összteljesítményéhez. Az intelligens városi mobilitás az alacsony ökológiai hatás, valamint a társadalmi és gazdasági kohézió elérése érdekében a kihasználatlan külvárosi és regionális vonalak korszerűsítésétől és felújításától függ. |
| --- | --- |

(13)

A vasúti utasok 80–90 %-át az ingázók teszik ki. Ez azt jelenti, hogy a városi agglomerációk jelentős mértékben hozzájárulnak a vasúti személyszállítás összteljesítményéhez. Az intelligens városi mobilitás az alacsony ökológiai hatás, valamint a társadalmi és gazdasági kohézió elérése érdekében a kihasználatlan külvárosi és regionális vonalak korszerűsítésétől és felújításától függ.

| (14) | Az európai év folyamán a Bizottságnak meg kell fontolnia egy tanulmány készítését az áruk és termékek vasúton történő szállításának előmozdítását célzó európai címke kidolgozásának megvalósíthatóságáról annak érdekében, hogy a vállalkozásokat a vasúti szállításra való átállásra ösztönözze. A Bizottságnak meg kell fontolnia továbbá egy vasúti összeköttetési mutató bevezetésére vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány kezdeményezését, amelynek célja a vasúthálózaton nyújtott szolgáltatások igénybe vétele révén elért integrációs szint kategorizálása. |
| --- | --- |

(14)

Az európai év folyamán a Bizottságnak meg kell fontolnia egy tanulmány készítését az áruk és termékek vasúton történő szállításának előmozdítását célzó európai címke kidolgozásának megvalósíthatóságáról annak érdekében, hogy a vállalkozásokat a vasúti szállításra való átállásra ösztönözze. A Bizottságnak meg kell fontolnia továbbá egy vasúti összeköttetési mutató bevezetésére vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány kezdeményezését, amelynek célja a vasúthálózaton nyújtott szolgáltatások igénybe vétele révén elért integrációs szint kategorizálása.

| (15) | A motivált személyzet szerepét nem lehet túlbecsülni, mivel ők garantálják a gördülékeny működést. Teljes potenciáljának kiaknázásához a vasúti ágazatnak diverzifikálnia kell munkaerejét, és különösen nőket és fiatal munkavállalókat is kell vonzania. Ezt a szakpolitikát minden intézményi szinten elő kell mozdítani. |
| --- | --- |

(15)

A motivált személyzet szerepét nem lehet túlbecsülni, mivel ők garantálják a gördülékeny működést. Teljes potenciáljának kiaknázásához a vasúti ágazatnak diverzifikálnia kell munkaerejét, és különösen nőket és fiatal munkavállalókat is kell vonzania. Ezt a szakpolitikát minden intézményi szinten elő kell mozdítani.

| (16) | A vasút vonzerejének fokozása megköveteli, hogy a szolgáltatások felhasználó-központúak legyenek, továbbá oly módon legyenek megszervezve és megtervezve, hogy jó értéket, következetes megbízhatóságot, kitűnő minőségű szolgáltatást és vonzó árakat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(16)

A vasút vonzerejének fokozása megköveteli, hogy a szolgáltatások felhasználó-központúak legyenek, továbbá oly módon legyenek megszervezve és megtervezve, hogy jó értéket, következetes megbízhatóságot, kitűnő minőségű szolgáltatást és vonzó árakat biztosítsanak.

| (17) | Mivel e határozat céljait – nevezetesen a vasúti közlekedésnek mint fenntartható, innovatív, összekapcsolt és intermodális, biztonságos és megfizethető közlekedési mód, és mint az Unió és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok fenntartásában és fejlesztésében fontos elem előmozdítását, valamint a vasút európai, határokon átnyúló dimenziójának kiemelését, továbbá a vasút uniós gazdasághoz, iparhoz és társadalomhoz való hozzájárulásának fokozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, a transznacionális információcsere és a legjobb gyakorlatok uniós szintű terjesztése iránti igény okán azonban e célok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(17)

Mivel e határozat céljait – nevezetesen a vasúti közlekedésnek mint fenntartható, innovatív, összekapcsolt és intermodális, biztonságos és megfizethető közlekedési mód, és mint az Unió és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok fenntartásában és fejlesztésében fontos elem előmozdítását, valamint a vasút európai, határokon átnyúló dimenziójának kiemelését, továbbá a vasút uniós gazdasághoz, iparhoz és társadalomhoz való hozzájárulásának fokozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, a transznacionális információcsere és a legjobb gyakorlatok uniós szintű terjesztése iránti igény okán azonban e célok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

A 2021. év a vasút európai éve (a továbbiakban: az európai év).

2. cikk

Célkitűzések

Az európai év általános célja az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és más szervezetek arra irányuló erőfeszítéseinek ösztönzése és támogatása, hogy növeljék a vasúttal mozgó utasok és áru részarányát. Az európai év egyedi célkitűzései a következők:

| a) | előmozdítani a vasútat mint fenntartható, innovatív, összekapcsolt és intermodális, biztonságos és megfizethető közlekedési módot, különösen a vasút szerepének kiemelésével a következők tekintetében:






  i. | iránymutatóként segít elérni az Unió klímasemlegességi célkitűzését 2050-ig, |
| --- | --- | --- |

a)

előmozdítani a vasútat mint fenntartható, innovatív, összekapcsolt és intermodális, biztonságos és megfizethető közlekedési módot, különösen a vasút szerepének kiemelésével a következők tekintetében:

i.

iránymutatóként segít elérni az Unió klímasemlegességi célkitűzését 2050-ig,

| ii. | egy hatékony logisztikai hálózat pilléreként képes garantálni az alapvető szolgáltatásokat még váratlan válságok idején is, és |
| --- | --- |

ii.

egy hatékony logisztikai hálózat pilléreként képes garantálni az alapvető szolgáltatásokat még váratlan válságok idején is, és

| iii. | közlekedési módként megszólítja a szélesebb nyilvánosságot, különösen a fiatalokat, többek között vonzó karrierlehetőségként mutatva be a vasutat; |
| --- | --- |

iii.

közlekedési módként megszólítja a szélesebb nyilvánosságot, különösen a fiatalokat, többek között vonzó karrierlehetőségként mutatva be a vasutat;

| b) | kiemelni a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, lehetővé teszi számukra, hogy felfedezzék az Unió sokféleségét, előmozdítja a társadalmi-gazdasági és területi kohéziót, és hozzájárul az uniós belső piac integrációjához, különösen azzal, hogy jobb összeköttetést biztosít azon belül és annak földrajzi perifériájával is, többek között határokon átnyúló regionális összeköttetések révén; |
| --- | --- |

b)

kiemelni a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, lehetővé teszi számukra, hogy felfedezzék az Unió sokféleségét, előmozdítja a társadalmi-gazdasági és területi kohéziót, és hozzájárul az uniós belső piac integrációjához, különösen azzal, hogy jobb összeköttetést biztosít azon belül és annak földrajzi perifériájával is, többek között határokon átnyúló regionális összeköttetések révén;

| c) | fokozni a vasút hozzájárulását az unió gazdaságához, iparához és annak globális versenyképességéhez, kereskedelméhez és társadalmához, különös tekintettel a regionális és helyi fejlesztéssel, a fenntartható turizmussal, az oktatással, az ifjúsággal és a kultúrával, valamint a fogyatékossággal élő személyek vagy a csökkent mozgásképességű személyek érdekében végrehajtott akadálymentesítéssel kapcsolatos szempontokra, és különösen odafigyelve az idősek igényeire; |
| --- | --- |

c)

fokozni a vasút hozzájárulását az unió gazdaságához, iparához és annak globális versenyképességéhez, kereskedelméhez és társadalmához, különös tekintettel a regionális és helyi fejlesztéssel, a fenntartható turizmussal, az oktatással, az ifjúsággal és a kultúrával, valamint a fogyatékossággal élő személyek vagy a csökkent mozgásképességű személyek érdekében végrehajtott akadálymentesítéssel kapcsolatos szempontokra, és különösen odafigyelve az idősek igényeire;

| d) | hozzájárulni a vasútnak mint az Unió és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok fontos elemének az előmozdításához, a partnerországok érdekeire és szükségleteire, valamint a vasúti közlekedéssel kapcsolatos, mind az Unión belüli, mind az azon kívüli szakértelemre építve; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulni a vasútnak mint az Unió és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok fontos elemének az előmozdításához, a partnerországok érdekeire és szükségleteire, valamint a vasúti közlekedéssel kapcsolatos, mind az Unión belüli, mind az azon kívüli szakértelemre építve;

| e) | építeni a vasút kollektív képzeletet ösztönző erejére, különösen a vasút történelmén és kulturális örökségén keresztül, emlékeztetve a vasút által az európai jólét megteremtéséhez tett hozzájárulásra és a vasútnak az élvonalbeli technológiák kifejlesztésében játszott szerepére; |
| --- | --- |

e)

építeni a vasút kollektív képzeletet ösztönző erejére, különösen a vasút történelmén és kulturális örökségén keresztül, emlékeztetve a vasút által az európai jólét megteremtéséhez tett hozzájárulásra és a vasútnak az élvonalbeli technológiák kifejlesztésében játszott szerepére;

| f) | előmozdítani a vasúti szakmák vonzerejét, kiemelve különösen az új készségek iránti igényt, továbbá a tisztességes és biztonságos munkakörülmények, valamint a munkaerő sokszínűségének növelése iránti szükséglet kezelésének fontosságát; |
| --- | --- |

f)

előmozdítani a vasúti szakmák vonzerejét, kiemelve különösen az új készségek iránti igényt, továbbá a tisztességes és biztonságos munkakörülmények, valamint a munkaerő sokszínűségének növelése iránti szükséglet kezelésének fontosságát;

| g) | előmozdítani a vasutak kulcsszerepét az Unión belüli nemzetközi személyszállításban; |
| --- | --- |

g)

előmozdítani a vasutak kulcsszerepét az Unión belüli nemzetközi személyszállításban;

| h) | előmozdítani az Unió éjszakai vasúthálózatát, és ösztönözni olyan kezdeményezéseket, amelyek az Uniót képviselő szimbólumok használatával aláhúzzák annak határokon átnyúló jellegét; |
| --- | --- |

h)

előmozdítani az Unió éjszakai vasúthálózatát, és ösztönözni olyan kezdeményezéseket, amelyek az Uniót képviselő szimbólumok használatával aláhúzzák annak határokon átnyúló jellegét;

| i) | felhívni a nyilvánosság figyelmét a vasút potenciális szerepére az európai fenntartható turizmus fejlesztésében; |
| --- | --- |

i)

felhívni a nyilvánosság figyelmét a vasút potenciális szerepére az európai fenntartható turizmus fejlesztésében;

| j) | előmozdítani a vasút kulcsfontosságú szerepét a végponttól végpontig terjedő fenntartható mobilitásban, a csomópontok összekapcsolásában, valamint a közlekedési módok közötti vonzó és intelligens transzfer lehetővé tételében; |
| --- | --- |

j)

előmozdítani a vasút kulcsfontosságú szerepét a végponttól végpontig terjedő fenntartható mobilitásban, a csomópontok összekapcsolásában, valamint a közlekedési módok közötti vonzó és intelligens transzfer lehetővé tételében;

| k) | hozzájárulni a negyedik vasúti csomag végrehajtásához, és az olyan intézkedésekre történő figyelemfelkeltéshez, amelyekre a jól működő transzeurópai közlekedési hálózaton alapuló egységes európai vasúti térség létrehozásához van szükség; |
| --- | --- |

k)

hozzájárulni a negyedik vasúti csomag végrehajtásához, és az olyan intézkedésekre történő figyelemfelkeltéshez, amelyekre a jól működő transzeurópai közlekedési hálózaton alapuló egységes európai vasúti térség létrehozásához van szükség;

| l) | ösztönözni a vitát arról, hogyan kellene korszerűsíteni a gördülőállományt, valamint hogyan kellene tovább fejleszteni és növelni a vasúti infrastruktúra kapacitását a vasúttal történő utas- és áruszállítás szélesebb körű használatának elősegítése érdekében, aláhúzva ezzel összefüggésben a pályahálózat-működtetők közötti együttműködés, a kutatás és az innováció, valamint a 642/2014/EU tanácsi rendelettel (5) létrehozott Shift2Rail közös vállalkozás szerepének fontosságát; |
| --- | --- |

l)

ösztönözni a vitát arról, hogyan kellene korszerűsíteni a gördülőállományt, valamint hogyan kellene tovább fejleszteni és növelni a vasúti infrastruktúra kapacitását a vasúttal történő utas- és áruszállítás szélesebb körű használatának elősegítése érdekében, aláhúzva ezzel összefüggésben a pályahálózat-működtetők közötti együttműködés, a kutatás és az innováció, valamint a 642/2014/EU tanácsi rendelettel (5) létrehozott Shift2Rail közös vállalkozás szerepének fontosságát;

5

| m) | előmozdítani olyan rendezvényeket és kezdeményezéseket, amelyek célja a vasúti utasok jogaival kapcsolatos információk terjesztése és az együttműködés ösztönzése valamennyi szereplő között az ügyfél-tájékoztatás és a jegyértékesítés javítása érdekében, beleértve az átszállójegyek kínálatát és innovatív digitális multimodális jegyek kifejlesztését is, valamint tájékoztatás nyújtása az e tekintetben felmerülő aktuális kihívásokról, így például a szereplők közötti adatmegosztás szükségességéről. |
| --- | --- |

m)

előmozdítani olyan rendezvényeket és kezdeményezéseket, amelyek célja a vasúti utasok jogaival kapcsolatos információk terjesztése és az együttműködés ösztönzése valamennyi szereplő között az ügyfél-tájékoztatás és a jegyértékesítés javítása érdekében, beleértve az átszállójegyek kínálatát és innovatív digitális multimodális jegyek kifejlesztését is, valamint tájékoztatás nyújtása az e tekintetben felmerülő aktuális kihívásokról, így például a szereplők közötti adatmegosztás szükségességéről.

3. cikk

Az intézkedések tartalma

(1)   A 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez szükséges intézkedéseket szorosan össze kell hangolni a vasúti közlekedés előmozdítására irányuló, folyamatban lévő tevékenységekkel. Ezen intézkedések a következő, partnerségek keretében vagy egyénileg szervezett, és az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szintű tevékenységeket foglalják magukban:

| a) | kezdeményezések és rendezvények a vita előmozdítására, pozitív kép kialakítására, a figyelem felkeltésére, valamint a polgárok, a vállalkozások és a hatóságok szerepvállalásának elősegítésére annak érdekében, hogy növeljék a vasútba vetett bizalmat, különösen a Covid19-válságot követően, és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszközeként mozdítsák elő a vasút vonzerejét több személy és áru szállítása céljából, többféle csatornán és eszközön keresztül, beleértve a tagállamokbeli rendezvényeket is, kiemelve ugyanakkor a vasúti utazás biztonságosságát és kényelmét is; |
| --- | --- |

a)

kezdeményezések és rendezvények a vita előmozdítására, pozitív kép kialakítására, a figyelem felkeltésére, valamint a polgárok, a vállalkozások és a hatóságok szerepvállalásának elősegítésére annak érdekében, hogy növeljék a vasútba vetett bizalmat, különösen a Covid19-válságot követően, és az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszközeként mozdítsák elő a vasút vonzerejét több személy és áru szállítása céljából, többféle csatornán és eszközön keresztül, beleértve a tagállamokbeli rendezvényeket is, kiemelve ugyanakkor a vasúti utazás biztonságosságát és kényelmét is;

| b) | tagállambeli kezdeményezések a vasúttal történő üzleti célú utazás és ingázás ösztönzésére a köz- és a magánszektorban egyaránt; |
| --- | --- |

b)

tagállambeli kezdeményezések a vasúttal történő üzleti célú utazás és ingázás ösztönzésére a köz- és a magánszektorban egyaránt;

| c) | informatív kiállítások, inspiráló, oktatási célú és figyelemfelkeltő kampányok, valamint bemutató és tájékoztató vonatok felhasználása az utasok, a fogyasztók és a vállalkozások magatartásában változások bátorítása és a lakosság arra történő ösztönzése érdekében, hogy aktívan járuljanak hozzá a fenntarthatóbb közlekedés célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

informatív kiállítások, inspiráló, oktatási célú és figyelemfelkeltő kampányok, valamint bemutató és tájékoztató vonatok felhasználása az utasok, a fogyasztók és a vállalkozások magatartásában változások bátorítása és a lakosság arra történő ösztönzése érdekében, hogy aktívan járuljanak hozzá a fenntarthatóbb közlekedés célkitűzéseinek eléréséhez;

| d) | a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom, a vállalkozások és az iskolák között a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok megosztása a vasúthasználat előmozdítása tekintetében és arra vonatkozóan, hogyan lehet magatartásbeli változást megvalósítani valamennyi szinten; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom, a vállalkozások és az iskolák között a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok megosztása a vasúthasználat előmozdítása tekintetében és arra vonatkozóan, hogyan lehet magatartásbeli változást megvalósítani valamennyi szinten;

| e) | tanulmányok és innovatív tevékenységek folytatása, valamint ezek eredményeinek európai vagy nemzeti szinten történő terjesztése; |
| --- | --- |

e)

tanulmányok és innovatív tevékenységek folytatása, valamint ezek eredményeinek európai vagy nemzeti szinten történő terjesztése;

| f) | az európai évhez kapcsolódó projektek és hálózatok előmozdítása, többek között a médián, a közösségi hálózatokon és más online közösségeken keresztül; |
| --- | --- |

f)

az európai évhez kapcsolódó projektek és hálózatok előmozdítása, többek között a médián, a közösségi hálózatokon és más online közösségeken keresztül;

| g) | partnerségek és rendezvények, így például olyanok, mint a mellékletben meghatározottak; |
| --- | --- |

g)

partnerségek és rendezvények, így például olyanok, mint a mellékletben meghatározottak;

| h) | a legjobb gyakorlatok azonosítása és előmozdítása a különböző szállítási módok számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

h)

a legjobb gyakorlatok azonosítása és előmozdítása a különböző szállítási módok számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében;

| i) | projektek és tevékenységek előmozdítása annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a végponttól végpontig terjedő fenntartható mobilitásra, amely zökkenőmentes, háztól házig történő utazási megoldásokat kínál más közlekedési módokkal kombinálva, beleértve az aktív utazást, valamint a fenntartható és intelligens logisztikát; |
| --- | --- |

i)

projektek és tevékenységek előmozdítása annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a végponttól végpontig terjedő fenntartható mobilitásra, amely zökkenőmentes, háztól házig történő utazási megoldásokat kínál más közlekedési módokkal kombinálva, beleértve az aktív utazást, valamint a fenntartható és intelligens logisztikát;

| j) | az egységes európai vasúti térség fontosságával kapcsolatos tájékozottságot fokozó projektek és tevékenységek előmozdítása, különösen a térség folyamatban lévő végrehajtása, a nemzetközi vasúti utazásokat megkönnyítő intézkedések és a digitális utastájékoztatásra vonatkozó olyan intézkedések tekintetében, mint például amelyek az összehasonlítást megkönnyítő valós idejű információt nyújtanak a többek között független szolgáltatóktól származó utazási ajánlatokról, viteldíjakról és menetrendekről; és |
| --- | --- |

j)

az egységes európai vasúti térség fontosságával kapcsolatos tájékozottságot fokozó projektek és tevékenységek előmozdítása, különösen a térség folyamatban lévő végrehajtása, a nemzetközi vasúti utazásokat megkönnyítő intézkedések és a digitális utastájékoztatásra vonatkozó olyan intézkedések tekintetében, mint például amelyek az összehasonlítást megkönnyítő valós idejű információt nyújtanak a többek között független szolgáltatóktól származó utazási ajánlatokról, viteldíjakról és menetrendekről; és

| k) | egy kibővített, korszerűsített és interoperábilis vasúti infrastruktúra – köztük az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS), a modális váltási lehetőségeket kínáló terminálok, valamint a korszerűsített gördülőállomány – megvalósítását célzó projektek és tevékenységek előmozdítása. |
| --- | --- |

k)

egy kibővített, korszerűsített és interoperábilis vasúti infrastruktúra – köztük az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS), a modális váltási lehetőségeket kínáló terminálok, valamint a korszerűsített gördülőállomány – megvalósítását célzó projektek és tevékenységek előmozdítása.

(2)   A Bizottság az európai év folyamán fontolóra veszi a következők kezdeményezését:

| a) | tanulmány a vasúton szállított árukat és termékeket támogató európai címke létrehozásának megvalósíthatóságáról, hogy így ösztönözni lehessen a vállalkozásokat a vasúti szállításra való átállásra; és |
| --- | --- |

a)

tanulmány a vasúton szállított árukat és termékeket támogató európai címke létrehozásának megvalósíthatóságáról, hogy így ösztönözni lehessen a vállalkozásokat a vasúti szállításra való átállásra; és

| b) | megvalósíthatósági tanulmány egy vasúti összeköttetési mutató bevezetéséről, amelynek célja a vasúthálózaton nyújtott szolgáltatások igénybe vétele révén elért integrációs szint kategorizálása, és a vasút azon potenciáljának bemutatása, hogy versenyezzen más szállítási módokkal. |
| --- | --- |

b)

megvalósíthatósági tanulmány egy vasúti összeköttetési mutató bevezetéséről, amelynek célja a vasúthálózaton nyújtott szolgáltatások igénybe vétele révén elért integrációs szint kategorizálása, és a vasút azon potenciáljának bemutatása, hogy versenyezzen más szállítási módokkal.

A Bizottság 2021. március 31-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a terveiről.

(3)   Az uniós intézmények és szervek, illetve a tagállamok – uniós, illetve nemzeti szinten – az (1) bekezdésben említett tevékenységek támogatásával összefüggésben hivatkozhatnak az európai évre, és felhasználhatják annak vizuális identitását.

4. cikk

Tagállami szintű koordináció

Az európai évben való részvétel nemzeti szintű megszervezése a tagállamok felelőssége. Biztosítják a releváns tevékenységek nemzeti szintű koordinálását, és nemzeti kapcsolattartókat neveznek ki az uniós szintű koordináció biztosítása érdekében.

5. cikk

Uniós szintű koordináció

(1)   A Bizottság rendszeresen összehívja a nemzeti kapcsolattartók ülését az európai év lebonyolításának koordinálása érdekében. Ezen ülések alkalmat nyújtanak az európai év uniós és nemzeti szintű végrehajtására vonatkozó információk cseréjére is. Az Európai Parlamentet képviselő személyek megfigyelőként vehetnek részt ezeken az üléseken.

(2)   Az európai év uniós szintű koordinációja megközelítésében transzverzális a vasúti közlekedés területén projekteket finanszírozó vagy vasúti dimenzióval rendelkező különféle uniós programok és kezdeményezések közötti szinergiák megteremtése céljából.

(3)   A Bizottság rendszeres ülésekre hívja össze az érdekelt feleket és a vasúti közlekedés területén aktív szervezetek vagy testületek – köztük meglévő transznacionális hálózatok, releváns nem kormányzati szervezetek, egyetemek és technológiai központok – képviselőit, valamint ifjúsági szervezetek és közösségek, fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyeket képviselő szervezetek képviselőit, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű végrehajtásában.

(4)   Ha a pénzügyi források lehetővé teszik, a Bizottság szervezhet olyan ajánlattételi felhívásokat és projekteket, amelyek az európai év célkitűzéseihez való kiemelkedő hozzájárulásukért támogatásban részesülhetnek.

6. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az európai év céljából a Bizottság szükség esetén együttműködik az illetékes nemzetközi szervezetekkel, miközben biztosítja az Unió részvételének láthatóságát.

7. cikk

Nyomon követés és értékelés

A Bizottság 2022. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről. A kezdeményezések értékeléséhez a Bizottság fő teljesítménymutatókat hoz létre. E fő teljesítménymutatókat a Bizottság jelentésében kell meghatározni. Az említett jelentés céljából a tagállamok tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak azon tevékenységekről, amelyekért felelősek.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL C 364., 2020.10.28., 149. o.

1

(2)  A 2020. október 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament 2020. december 15-i álláspontja és a Tanács 2020. december 17-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

4

(5)  A Tanács 642/2014/EU rendelete (2014. június 16.) a Shift2Rail közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 177., 2014.6.17., 9. o.).

5

---

MELLÉKLET

PARTNERSÉGEK ÉS RENDEZVÉNYEK

Ez a melléklet megállapítja az európai évhez kapcsolódó partnerségek és rendezvények következő indikatív listáját:

| 1. | filmfesztiválokkal való partnerségek Európa-szerte a vasút filmgyártásban elfoglalt kiemelt helyének kiemelése érdekében; |
| --- | --- |

1.

filmfesztiválokkal való partnerségek Európa-szerte a vasút filmgyártásban elfoglalt kiemelt helyének kiemelése érdekében;

| 2. | együttműködés az európai vasúti múzeumokkal és meglévő kulturális rendezvényekkel, így például filmfesztiválokkal és művészeti kiállításokkal; |
| --- | --- |

2.

együttműködés az európai vasúti múzeumokkal és meglévő kulturális rendezvényekkel, így például filmfesztiválokkal és művészeti kiállításokkal;

| 3. | az Európai Unió Vasúti Ügynökségével kialakított partnerségek a következők hangsúlyozása érdekében:






  a) | a vasúti ágazat teljesítménye az Unióban, |
| --- | --- | --- |

3.

az Európai Unió Vasúti Ügynökségével kialakított partnerségek a következők hangsúlyozása érdekében:

a)

a vasúti ágazat teljesítménye az Unióban,

| b) | a vasúti ágazat szereplői, különösen a vasutasok szaktudása, |
| --- | --- |

b)

a vasúti ágazat szereplői, különösen a vasutasok szaktudása,

| c) | a vasút előnyei a biztonság és a környezetvédelem szempontjából, és |
| --- | --- |

c)

a vasút előnyei a biztonság és a környezetvédelem szempontjából, és

| d) | a vasúti ágazatban az iskolások, egyetemisták és szakmunkástanulók előtt nyitva álló karrierlehetőségek; |
| --- | --- |

d)

a vasúti ágazatban az iskolások, egyetemisták és szakmunkástanulók előtt nyitva álló karrierlehetőségek;

| 4. | mobil kiállítási vonatok az Unióban, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot az európai év célkitűzéseiről, és kiemeljék az üzeneteinek vonzerejét; |
| --- | --- |

4.

mobil kiállítási vonatok az Unióban, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot az európai év célkitűzéseiről, és kiemeljék az üzeneteinek vonzerejét;

| 5. | „Interrail” jegyek rendelkezésre bocsátása a fiatalok számára az Erasmus tanulmányokkal vagy versenyekkel összefüggésben az európai év hatókörének kiterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

5.

„Interrail” jegyek rendelkezésre bocsátása a fiatalok számára az Erasmus tanulmányokkal vagy versenyekkel összefüggésben az európai év hatókörének kiterjesztése érdekében;

| 6. | az állomások, mint művészeti helyszínek, városi találkozóhelyek és gazdasági, kulturális és polgári csomópontok használata, valamint a vasúti múzeumok használata az európai év üzeneteinek továbbítása érdekében. |
| --- | --- |

6.

az állomások, mint művészeti helyszínek, városi találkozóhelyek és gazdasági, kulturális és polgári csomópontok használata, valamint a vasúti múzeumok használata az európai év üzeneteinek továbbítása érdekében.

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/116

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/2229 HATÁROZATA

(2020. december 23.)

az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az „Európa kulturális fővárosai” elnevezésű uniós kezdeményezés (a továbbiakban: a kezdeményezés) célkitűzései a 445/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) szerint a következők: Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése, illetve a polgárok közös kulturális térséghez tartozása érzésének megerősítése; annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez; a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása; a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén. |
| --- | --- |

(1)

Az „Európa kulturális fővárosai” elnevezésű uniós kezdeményezés (a továbbiakban: a kezdeményezés) célkitűzései a 445/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) szerint a következők: Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése, illetve a polgárok közös kulturális térséghez tartozása érzésének megerősítése; annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez; a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása; a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén.

| (2) | A kezdeményezés célkitűzései elérésének feltétele a mobilitás, a turizmus, a rendezvények szervezése és a nyilvánosság részvétele, amelyek a Covid19-világjárvány ideje alatt rendkívüli nehézségekbe ütköznek, sőt, gyakorlatilag lehetetlenné váltak. |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezés célkitűzései elérésének feltétele a mobilitás, a turizmus, a rendezvények szervezése és a nyilvánosság részvétele, amelyek a Covid19-világjárvány ideje alatt rendkívüli nehézségekbe ütköznek, sőt, gyakorlatilag lehetetlenné váltak.

| (3) | Az Európa-szerte bevezetett kijárási korlátozások közvetlen következményeként a kulturális helyszíneket bezárták, a kulturális rendezvényeket pedig lemondták vagy határozatlan időre elhalasztották. A fizikai határátlépés korlátozása miatt az európai és nemzetközi kulturális együttműködési projektek radikális mértékben lelassultak. Végezetül a gyorsan csökkenő bevételek és a felmerülő népegészségüggyel kapcsolatos szükségletek miatt a helyi, regionális és nemzeti kormányzatok fokozott költségvetési nyomásnak vannak kitéve. Jelenleg a kultúra magánszponzorok általi finanszírozása is egyre nagyobb kihívást jelent, mivel nincsenek szponzorálható nyilvános rendezvények, vagy a cégek a népegészségüggyel kapcsolatos szponzori tevékenységeket kezelik prioritásként. |
| --- | --- |

(3)

Az Európa-szerte bevezetett kijárási korlátozások közvetlen következményeként a kulturális helyszíneket bezárták, a kulturális rendezvényeket pedig lemondták vagy határozatlan időre elhalasztották. A fizikai határátlépés korlátozása miatt az európai és nemzetközi kulturális együttműködési projektek radikális mértékben lelassultak. Végezetül a gyorsan csökkenő bevételek és a felmerülő népegészségüggyel kapcsolatos szükségletek miatt a helyi, regionális és nemzeti kormányzatok fokozott költségvetési nyomásnak vannak kitéve. Jelenleg a kultúra magánszponzorok általi finanszírozása is egyre nagyobb kihívást jelent, mivel nincsenek szponzorálható nyilvános rendezvények, vagy a cégek a népegészségüggyel kapcsolatos szponzori tevékenységeket kezelik prioritásként.

| (4) | Elsődlegesen a cím viselésének évétől függően az „Európa Kulturális Fővárosa” címet (a továbbiakban: a cím) jelenleg és a jövőben viselő városok eltérő mértékben érintettek. Úgy tűnik, hogy a a címet 2020-ban viselő két városra, valamint a cím viselésére 2021-ben készülő három városra hatott ki a legjelentősebben a helyzet, jóllehet a címet a jövőben viselő városokra gyakorolt hatás meghatározatlan marad. |
| --- | --- |

(4)

Elsődlegesen a cím viselésének évétől függően az „Európa Kulturális Fővárosa” címet (a továbbiakban: a cím) jelenleg és a jövőben viselő városok eltérő mértékben érintettek. Úgy tűnik, hogy a a címet 2020-ban viselő két városra, valamint a cím viselésére 2021-ben készülő három városra hatott ki a legjelentősebben a helyzet, jóllehet a címet a jövőben viselő városokra gyakorolt hatás meghatározatlan marad.

| (5) | A 2020-ban a címet viselő két városnak 2020 márciusától kezdve el kellett halasztania vagy le kellett mondania rendezvényeket anélkül, hogy tudták volna, hogy a helyzet mikor normalizálódik vagy normalizálódik-e egyáltalán, miközben még mindig költségeik merülnek fel. A gyakorlatban ez meggátolja az említett két várost abban, hogy 2020-ban teljes mértékben végrehajtsák kulturális programjaikat, és kiaknázzák a humántőke területén és a pénzügyi téren eszközölt jelentős mértékű beruházásokat. |
| --- | --- |

(5)

A 2020-ban a címet viselő két városnak 2020 márciusától kezdve el kellett halasztania vagy le kellett mondania rendezvényeket anélkül, hogy tudták volna, hogy a helyzet mikor normalizálódik vagy normalizálódik-e egyáltalán, miközben még mindig költségeik merülnek fel. A gyakorlatban ez meggátolja az említett két várost abban, hogy 2020-ban teljes mértékben végrehajtsák kulturális programjaikat, és kiaknázzák a humántőke területén és a pénzügyi téren eszközölt jelentős mértékű beruházásokat.

| (6) | A címet majd 2021-ben viselő három városban a Covid19-világjárvány nagyon magas fokú bizonytalanságot eredményezett közel minden, az előkészítő munkálataikkal kapcsolatos területen: a magán- és állami partnerek bizonytalan finanszírozási kilátásai, a részvételen alapuló munkára és az engedélyezendő rendezvénytípusokra egyaránt kiható ismeretlen jövőbeli biztonsági előírások, valamint az idegenforgalmat és az európai partnerségek lehetőségét csökkentő korlátozások tekintetében. A Covid19 elterjedésének megakadályozására bevezetett megelőző intézkedések követeztében a végrehajtó csapatoknak a kijárási korlátozás hatálya alá kerülése kritikus mértékben lelassította az említett három város előkészítő munkáját akkor, amikor normális körülmények között éppen meg kellene kétszerezniük az erőfeszítéseiket. Az előkészítő munkát az is lelassította, hogy a pontenciális szerződő partnerek gazdasági fennmaradása bizonytalan. |
| --- | --- |

(6)

A címet majd 2021-ben viselő három városban a Covid19-világjárvány nagyon magas fokú bizonytalanságot eredményezett közel minden, az előkészítő munkálataikkal kapcsolatos területen: a magán- és állami partnerek bizonytalan finanszírozási kilátásai, a részvételen alapuló munkára és az engedélyezendő rendezvénytípusokra egyaránt kiható ismeretlen jövőbeli biztonsági előírások, valamint az idegenforgalmat és az európai partnerségek lehetőségét csökkentő korlátozások tekintetében. A Covid19 elterjedésének megakadályozására bevezetett megelőző intézkedések követeztében a végrehajtó csapatoknak a kijárási korlátozás hatálya alá kerülése kritikus mértékben lelassította az említett három város előkészítő munkáját akkor, amikor normális körülmények között éppen meg kellene kétszerezniük az erőfeszítéseiket. Az előkészítő munkát az is lelassította, hogy a pontenciális szerződő partnerek gazdasági fennmaradása bizonytalan.

| (7) | A 445/2014/EU határozat nem biztosítja az ilyen rendkívüli körülmények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot, konkrétabban pedig nem tartalmaz egyetlen olyan rendelkezést sem, amely annak az évnek a meghosszabbítására vagy elhalasztására vonatkozik, amely során egy adott város a címet viseli. |
| --- | --- |

(7)

A 445/2014/EU határozat nem biztosítja az ilyen rendkívüli körülmények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot, konkrétabban pedig nem tartalmaz egyetlen olyan rendelkezést sem, amely annak az évnek a meghosszabbítására vagy elhalasztására vonatkozik, amely során egy adott város a címet viseli.

| (8) | A 445/2014/EU határozatot ezért szigorúan e kivételes helyzethez igazodva kell módosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok a címet viselő városok, amelyekre a Covid19-világjárvány a legsúlyosabban kihatott, a kezdeményezés célkitűzéseinek megvalósítását biztosító módon hajtsák végre kulturális programjukat. |
| --- | --- |

(8)

A 445/2014/EU határozatot ezért szigorúan e kivételes helyzethez igazodva kell módosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok a címet viselő városok, amelyekre a Covid19-világjárvány a legsúlyosabban kihatott, a kezdeményezés célkitűzéseinek megvalósítását biztosító módon hajtsák végre kulturális programjukat.

| (9) | Az érintett városok és tagállamok részvételével folytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy helyénvaló volna a Horvátország és Írország által a cím 2020-ban történő viselésére kijelölt városok részére a kijelölés évének módosítása nélkül lehetőséget biztosítani arra, hogy kulturális programjaik végrehajtását 2021. április 30-ig folytassák. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett városok és tagállamok részvételével folytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy helyénvaló volna a Horvátország és Írország által a cím 2020-ban történő viselésére kijelölt városok részére a kijelölés évének módosítása nélkül lehetőséget biztosítani arra, hogy kulturális programjaik végrehajtását 2021. április 30-ig folytassák.

| (10) | Az érintett városok és tagállamok részvételével folytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy célszerű 2021-ről 2023-ra halasztani azt az évet, amelyben Románia és Görögország jogosult a cím viselésére, valamint 2021-ről 2022-re halasztani azt az évet, amelyben egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország jogosult a cím viselésére. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett városok és tagállamok részvételével folytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy célszerű 2021-ről 2023-ra halasztani azt az évet, amelyben Románia és Görögország jogosult a cím viselésére, valamint 2021-ről 2022-re halasztani azt az évet, amelyben egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország jogosult a cím viselésére.

| (11) | A jogbiztonság, és különösen a címet 2020-ban és 2021-ben viselő városok érdekében, valamint a 445/2014/EU határozat alkalmazásában bekövetkező bármely zavart elkerülendő, e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie, és azt 2021. január 1-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

A jogbiztonság, és különösen a címet 2020-ban és 2021-ben viselő városok érdekében, valamint a 445/2014/EU határozat alkalmazásában bekövetkező bármely zavart elkerülendő, e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie, és azt 2021. január 1-től kell alkalmazni.

| (12) | A 445/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 445/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 445/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A címet minden évben a mellékletben meghatározott naptárban (a továbbiakban: naptár) feltüntetett mindkét tagállamban legfeljebb egy-egy városnak, valamint – a meghatározott években – az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országa egy városának, amely az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak is részese (a továbbiakban: EFTA/EGT-ország), egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt egy városának, illetve az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett egy, az Unióhoz csatlakozó ország egy városának kell odaítélni. Azonban a naptárban szereplő három tagállam mindegyikében legfeljebb egy város viselheti a címet 2023-ban.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A címet minden évben a mellékletben meghatározott naptárban (a továbbiakban: naptár) feltüntetett mindkét tagállamban legfeljebb egy-egy városnak, valamint – a meghatározott években – az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országa egy városának, amely az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak is részese (a továbbiakban: EFTA/EGT-ország), egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt egy városának, illetve az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett egy, az Unióhoz csatlakozó ország egy városának kell odaítélni. Azonban a naptárban szereplő három tagállam mindegyikében legfeljebb egy város viselheti a címet 2023-ban.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok városai jogosultak arra, hogy a naptárban szereplő tagállamok sorrendjének megfelelően egy évre viseljék a címet. A 2020-ban a címet viselő városok 2021. április 30-ig tovább viselhetik a címet anélkül, hogy a kijelölés éve megváltozna.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok városai jogosultak arra, hogy a naptárban szereplő tagállamok sorrendjének megfelelően egy évre viseljék a címet. A 2020-ban a címet viselő városok 2021. április 30-ig tovább viselhetik a címet anélkül, hogy a kijelölés éve megváltozna.”

| 2. | A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A kulturális programnak ki kell terjednie a cím viselésének évére, és azt kifejezetten a címre vonatkozóan kell összeállítani, az 5. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban. Azonban 2020-ban a címet viselő városok 2021. április 30-ig folytathatják kulturális programjuk végrehajtását.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kulturális programnak ki kell terjednie a cím viselésének évére, és azt kifejezetten a címre vonatkozóan kell összeállítani, az 5. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban. Azonban 2020-ban a címet viselő városok 2021. április 30-ig folytathatják kulturális programjuk végrehajtását.”

| 3. | A 16. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Az érintett városoknak a cím viselésének évét követő év december 31-ig el kell készíteniük értékelő jelentéseiket, és továbbítaniuk kell azokat a Bizottság részére. Azonban a címet 2020-ban viselő városoknak 2022. április 30-ig kell elkészíteniük értékelő jelentéseiket, és továbbítaniuk azokat a Bizottság részére.” |
| --- | --- |

3.

A 16. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az érintett városoknak a cím viselésének évét követő év december 31-ig el kell készíteniük értékelő jelentéseiket, és továbbítaniuk kell azokat a Bizottság részére. Azonban a címet 2020-ban viselő városoknak 2022. április 30-ig kell elkészíteniük értékelő jelentéseiket, és továbbítaniuk azokat a Bizottság részére.”

| 4. | A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

4.

A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

A 445/2014/EU határozat 7–11. cikkében, valamint 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott, a 2021-es cím viselésére vonatkozóan már elvégzett eljárások érvényesek maradnak. A cím viselésének évét a jelen határozat mellékletével összhangban kell módosítani.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  Az Európai Parlament 2020. december 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 22-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 445/2014/EU határozata (2014. április 16.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 132., 2014.5.3., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

„NAPTÁR

| 2020 | Horvátország | Írország | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | | | |
| 2022 | Litvánia | Luxemburg | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2023 | Magyarország | Románia | Görögország |
| 2024 | Észtország | Ausztria | EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2025 | Szlovénia | Németország | |
| 2026 | Szlovákia | Finnország | |
| 2027 | Lettország | Portugália | |
| 2028 | Csehország | Franciaország | EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2029 | Lengyelország | Svédország | |
| 2030 | Ciprus | Belgium | EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2031 | Málta | Spanyolország | |
| 2032 | Bulgária | Dánia | |
| 2033 | Hollandia | Olaszország | EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt” |

2020

Horvátország

Írország

2021

2022

Litvánia

Luxemburg

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2023

Magyarország

Románia

Görögország

2024

Észtország

Ausztria

EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2025

Szlovénia

Németország

2026

Szlovákia

Finnország

2027

Lettország

Portugália

2028

Csehország

Franciaország

EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2029

Lengyelország

Svédország

2030

Ciprus

Belgium

EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2031

Málta

Spanyolország

2032

Bulgária

Dánia

2033

Hollandia

Olaszország

EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt”

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/120

---

A TANÁCS (EU) 2020/2230 RENDELETE

(2020. december 18.)

az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított mezőgazdasági és ipari termékekből az elegendő és folyamatos ellátás biztosítása, valamint ezáltal ezen termékek piacán bármely zavar elkerülése érdekében az 1388/2013/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg. E vámkontingensek erejéig csökkentett vagy nulla vámtétellel hozhatók be termékek az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított mezőgazdasági és ipari termékekből az elegendő és folyamatos ellátás biztosítása, valamint ezáltal ezen termékek piacán bármely zavar elkerülése érdekében az 1388/2013/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg. E vámkontingensek erejéig csökkentett vagy nulla vámtétellel hozhatók be termékek az Unióba.

| (2) | Mivel az Uniónak érdekében áll egyes ipari termékekből a megfelelő ellátás biztosítása, és figyelemmel arra a tényre, hogy azonos, egyenértékű vagy helyettesítő termékeket nem állítanak elő elegendő mennyiségben az Unióban, szükséges ezen termékek megfelelő mennyiségeire vonatkozóan nulla vagy csökkentett vámtétellel új, 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 és 09.2585 rendelésszámú vámkontingenst nyitni. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az Uniónak érdekében áll egyes ipari termékekből a megfelelő ellátás biztosítása, és figyelemmel arra a tényre, hogy azonos, egyenértékű vagy helyettesítő termékeket nem állítanak elő elegendő mennyiségben az Unióban, szükséges ezen termékek megfelelő mennyiségeire vonatkozóan nulla vagy csökkentett vámtétellel új, 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 és 09.2585 rendelésszámú vámkontingenst nyitni.

| (3) | A 09.2684 és a 09.2854 rendelésszámú vámkontingenssel kapcsolatban a kontingensmennyiségeket növelni kell, mivel a növelés az Unió érdekében áll. |
| --- | --- |

(3)

A 09.2684 és a 09.2854 rendelésszámú vámkontingenssel kapcsolatban a kontingensmennyiségeket növelni kell, mivel a növelés az Unió érdekében áll.

| (4) | Mivel egyes ipari termékek esetében nőtt az uniós termelési kapacitás, a 09.2591 és a 09.2888 rendelésszámú vámkontingens mennyiségét csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Mivel egyes ipari termékek esetében nőtt az uniós termelési kapacitás, a 09.2591 és a 09.2888 rendelésszámú vámkontingens mennyiségét csökkenteni kell.

| (5) | A 09.2580, a 09.2582, a 09.2583, a 09.2648 és a 09.2730 rendelésszámú vámkontingens esetében a kontingensidőszakot meg kell hosszabbítani 2021. december 31-ig, és a kontingensmennyiséget évente ki kell igazítani, mivel a vámkontingenseket csak egy hathónapos időszakra nyitották meg, és az Uniónak továbbra is érdekében áll azok fenntartása. |
| --- | --- |

(5)

A 09.2580, a 09.2582, a 09.2583, a 09.2648 és a 09.2730 rendelésszámú vámkontingens esetében a kontingensidőszakot meg kell hosszabbítani 2021. december 31-ig, és a kontingensmennyiséget évente ki kell igazítani, mivel a vámkontingenseket csak egy hathónapos időszakra nyitották meg, és az Uniónak továbbra is érdekében áll azok fenntartása.

| (6) | Mivel az Uniónak már nem áll érdekében a 09.2587, a 09.2594, a 09.2674, a 09.2834, a 09.2955, a 09.2972 és a 09.2588 rendelésszámú vámkontingens fenntartása, ezen vámkontingenseket 2021. január 1-jei hatállyal le kell zárni. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az Uniónak már nem áll érdekében a 09.2587, a 09.2594, a 09.2674, a 09.2834, a 09.2955, a 09.2972 és a 09.2588 rendelésszámú vámkontingens fenntartása, ezen vámkontingenseket 2021. január 1-jei hatállyal le kell zárni.

| (7) | A bevezetendő módosítások figyelembevételével és az egyértelműség érdekében az 1388/2013/EU rendelet mellékletét új melléklettel kell felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A bevezetendő módosítások figyelembevételével és az egyértelműség érdekében az 1388/2013/EU rendelet mellékletét új melléklettel kell felváltani.

| (8) | A vámkontingensrendszer alkalmazásában bármely fennakadás elkerülése és az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatások betartása érdekében az érintett termékek vámkontingenseire vonatkozó, e rendeletben előírt változtatásokat 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(8)

A vámkontingensrendszer alkalmazásában bármely fennakadás elkerülése és az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatások betartása érdekében az érintett termékek vámkontingenseire vonatkozó, e rendeletben előírt változtatásokat 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1388/2013/EU rendelet mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt 2020. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  A Tanács 1388/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről, valamint a 7/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 319. o.).

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Rendelési szám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingens-időszak | Kontingens-mennyiség | Kontingens vámtétele (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Kukoricacső (Zea mays var. saccharata) vágva is, legalább 10 mm, de legfeljebb 20 mm átmérővel, az élelmiszeripar termékeinek gyártásához, az egyszerű újracsomagoláson kívül további feldolgozásra  (1)
   (2)
   (3) | 1.1.-31.12. | 550 tonna | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához  (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonna | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Cseresznye, alkohol hozzáadásával, legfeljebb 9 tömegszázalék cukortartalommal, legfeljebb 19,9 mm-es átmerővel, maggal, csokoládéipari termékek gyártásához  (2) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonna | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Szójababfehérje-koncentrátum, amely:






  — | 60 (± 10) tömegszázalék nyersfehérjét, |

Rendelési szám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Kontingens-időszak

Kontingens-mennyiség

Kontingens vámtétele (%)

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Kukoricacső (Zea mays var. saccharata) vágva is, legalább 10 mm, de legfeljebb 20 mm átmérővel, az élelmiszeripar termékeinek gyártásához, az egyszerű újracsomagoláson kívül további feldolgozásra  (1)
   (2)
   (3)

1.1.-31.12.

550 tonna

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához  (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonna

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Cseresznye, alkohol hozzáadásával, legfeljebb 9 tömegszázalék cukortartalommal, legfeljebb 19,9 mm-es átmerővel, maggal, csokoládéipari termékek gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Szójababfehérje-koncentrátum, amely:

—

60 (± 10) tömegszázalék nyersfehérjét,

| — | 5 (± 3) tömegszázalék nyersrostot, |
| --- | --- |

—

5 (± 3) tömegszázalék nyersrostot,

| — | 5 (± 3) tömegszázalék nyershamut és |
| --- | --- |

—

5 (± 3) tömegszázalék nyershamut és

| — | legalább 3 tömegszázalék, de legfeljebb 6,9 tömegszázalék keményítőt tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legalább 3 tömegszázalék, de legfeljebb 6,9 tömegszázalék keményítőt tartalmaz,

állatok etetésére szolgáló termékek gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

30 000 tonna

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 EUR/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra  (2)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Alapolaj hidrogénezett, erősen izoparaffinos szénhidrogénekből, katalitikusan hidroizomerizált és viaszmentesített, amely:

| — | legalább 90 tömegszázalék telített szénhidrogént és |
| --- | --- |

—

legalább 90 tömegszázalék telített szénhidrogént és

| — | legfeljebb 0,03 tömegszázalék ként tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,03 tömegszázalék ként tartalmaz,

és

| — | legalább 80, de kevesebb, mint 120 viszkozitási indexű és |
| --- | --- |

—

legalább 80, de kevesebb, mint 120 viszkozitási indexű és

| — | 100 °C-on legalább 5,0 cSt, de legfeljebb 13,0 cSt kinematikus viszkozitású. |
| --- | --- |

—

100 °C-on legalább 5,0 cSt, de legfeljebb 13,0 cSt kinematikus viszkozitású.

1.1.-30.6.

200 000 tonna

0 %

09.2828

2712 20 90

Paraffinviasz 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajtartalommal

1.4.-31.10.

60 000 tonna

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Paraffinviasz (CAS RN 64742-61-6)

1.1.-31.12.

100 000 tonna

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Szulfamidsav (CAS RN 5329-14-6), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, legfeljebb 5 % csomósodásgátló szerként szilícium-dioxiddal (CAS RN 112926-00-8) is

1.1.-31.12.

27 000 tonna

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Szilika töltőanyag, granulátum formájában, legalább 97 tömegszázalék szilícium-dioxid tartalommal

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volfrám-trioxid, beleértve a kék volfrám-oxidot is (CAS RN 1314-35-8 vagy CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 tonna

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cézium-szulfát (CAS RN 10294-54-9) szilárd formában vagy olyan vizes oldatként, amely legalább 48 tömegszázalék, de legfeljebb 52 tömegszázalék cézium-szulfátot tartalmaz.

1.1.-31.12.

200 tonna

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Brómklór-metán (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Diklór-benzol (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tonna

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propán-1-ol (propil-alkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.-31.12.

15 000 tonna

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropil-metanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.-31.12.

20 tonna

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol (CAS RN 95-48-7), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

20 000 tonna

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-Tetrakisz(hidroxi-metil)-3,3'-oxidipropán-1-ol (CAS RN 126-58-9)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2624

2912 42 00

Etil-vanillin (3-etoxi-4-hidroxi-benzaldehid) (CAS RN 121-32-4)

1.1.-31.12.

1 950 tonna

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Kalcium-acetilacetonát (CAS RN 19372-44-2) stabilizátor-rendszerek gyártásához tabletta formában  (2)

1.1.-31.12.

200 tonna

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil-metil-keton (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 tonna

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ecetsav (CAS RN 64-19-7), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

1 000 000 tonna

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinil-acetát (CAS RN 108-05-4)

1.1.-31.12.

400 000 tonna

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etil-trifluor-acetát (CAS RN 383-63-1)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kálium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 250 tonna

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-Dimetil-fenil-acetil-klorid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.-31.12.

700 tonna

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietil-oxalát (CAS RN 95-92-1)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil-szebacát (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekándionsav (CAS RN 693-23-2), több mint 98,5 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

8 000 tonna

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetil-szalicilsav (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 tonna

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát (CAS RN 2082-79-3):

| — | több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és |
| --- | --- |

—

több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és

| — | legalább 49 °C-os, de legfeljebb 54 °C-os olvadásponttal, |
| --- | --- |

—

legalább 49 °C-os, de legfeljebb 54 °C-os olvadásponttal,

porkeverék alapú (por vagy préselt granulátum) PVC-feldolgozási stabilizátor-egyes csomagok gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

380 tonna

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritrit-tetrakisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)-propionát) (CAS RN 6683-19-8):

| — | több mint 75 tömegszázalékos, 250 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és |
| --- | --- |

—

több mint 75 tömegszázalékos, 250 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és

| — | legalább 110 °C-os, de legfeljebb 125 °C-os olvadásponttal, |
| --- | --- |

—

legalább 110 °C-os, de legfeljebb 125 °C-os olvadásponttal,

porkeverék alapú (por vagy préselt granulátum), PVC-feldolgozási stabilizátor-egyes csomagok gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

140 tonna

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Trisz(2,4-di-terc-butil-fenil)foszfit (CAS RN 31570-04-4)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

75

Dimetil-szulfát (CAS RN 77-78-1), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

18 000 tonna

2 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamin (CAS RN 124-30-1)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bisz(2-dimetil-aminoetil)(metil)amin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin (CAS RN 62-53-3), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

150 000 tonna

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluor-N-(1-metiletil)benzolamin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2582

ex 2921 43 00

80

2-Metilanilin (CAS RN 95-53-4), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

2 000 tonna

2 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-feniléndiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tonna

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

85

4,4’-metiléndianilin (CAS RN 101-77-9), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú granulátum formájában előpolimerek gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

200 tonna

2 %

09.2591

ex 2922 41 00

10

L-Lizin-hidroklorid (CAS RN 657-27-2)

1.1.-31.12.

245 000 tonna

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-Treonin (CAS RN 72-19-5)

1.1.-31.12.

166 000 tonna

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-Klór-2-hidroxi-propil)trimetil-ammónium-klorid (CAS RN 3327-22-8) vizes oldat formájában, amely legalább 65 tömegszázalék, de legfeljebb 71 tömegszázalék (3-klór-2-hidroxi-propil)trimetil-ammónium-kloridot tartalmaz.

1.1.-31.12.

19 000 tonna

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-Jód-2-yn-1-il-butil-karbamát (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.-31.12.

20 000 tonna

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilnitril (CAS RN 107-13-1) az 55. árucsoportba és a 6815 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához (2)

1.1.-31.12.

60 000 tonna

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrilnitril (CAS RN 107-13-1) a 2921, a 2924, a 3906 és a 4002 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

40 000 tonna

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluor-metil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometil-hidrazin (CAS RN 60-34-4) 40 tömegszázalék (± 5 tömegszázalék) monometil-hidrazint tartalmazó vizes oldat formájában

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-Naftilén-diizocianát (CAS RN 3173-72-6), legalább 90 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-30.6.

205 tonna

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitro-guanidin (CAS RN 556-88-7)

1.1.-31.12.

6 500 tonna

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bisz-[3-(trietoxiszilil)propil]diszulfid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Klór-4-(metil-szulfonil)-3-((2,2,2-trifluoretoxi)metil)-benzoesav (CAS RN 120100-77-8)

1.1.-31.12.

300 tonna

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Hexadeciltrimetoxiszilán (CAS RN 16415-12-6), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, polietilén gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

165 tonna

0 %

09.2842

2932 12 00

2-Furaldehid (furfuraldehid)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekán-5-olid (CAS RN 705-86-2)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekán-5-olid (CAS RN 713-95-1)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Hexán-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tonna

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 tonna

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametil-piperidin-4-ol (CAS RN 2403-88-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinib (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.-31.12.

5 tonna

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Trisz[3-(dimetilamino)propil]hexahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-Tetraazaciklododekán (CAS RN 294-90-6)

1.1.-31.12.

40 tonna

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-Klór-tiofén-2-karboxilsav (CAS RN 24065-33-6)

1.1.-31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-Metoxibenzoil)amino]szulfonil]benzoil klorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-Trimetil-pentán-2-aminium (3R,5S,6E)-7-{2-[(etil-szulfonil) amino] (4-(4-fluor-fenil)-6-(propán-2-il)pirimidin-5-il}-3,5-dihidroxi-hept-6-enoát (CAS RN 917805-85-7)

1.1.-31.12.

5 000 kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-xilóz (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

C.I. Disperse Yellow 54 színezék (CAS RN 7576-65-0 ) és azon alapuló készítmények legalább 99 tömegszázalék C.I. Disperse Yellow 54 színezéktartalommal

1.1.-31.12.

250 tonna

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) színezéken alapuló készítmények legalább 60, de kevesebb, mint 85 tömegszázalék ilyen színezéktartalommal

1.1.-31.12.

50 tonna

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

C.I. Pigment Red 4 színezék (CAS RN 2814-77-9) és azon alapuló készítmények legalább 60 tömegszázalék C.I. Pigment Red 4 színezéktartalommal

1.1.-31.12.

150 tonna

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Nátrium-karbonáttal flux-kalcinált kovaföld

1.1.-31.12.

35 000 tonna

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nátrium-lignoszulfonát (CAS RN 8061-51-6)

1.1.-31.12.

40 000 tonna

0 %

09.2889

3805 10 90

Szulfátterpentin

1.1.-31.12.

25 000 tonna

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak

1.1.-31.12.

280 000 tonna

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Készítmény, legalább 38, de legfeljebb 50 tömegszázalék pirition-cink-tartalommal (INN) (CAS RN 13463-41-7), vizes diszperzióban

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Adalékanyagok, amelyek difenil-aminnak és elágazó láncú nonéneknek a következőkkel képzett reakciótermékeiből állnak:

| — | több mint 28 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék 4-monononil-difenilamin és |
| --- | --- |

—

több mint 28 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék 4-monononil-difenilamin és

| — | több mint 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék 4,4’-dinonil-difenilamin, |
| --- | --- |

—

több mint 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék 4,4’-dinonil-difenilamin,

| — | összesen legfeljebb 5 tömegszázalék 2, 4-dinonil-difenilamin és 2, 4’-dinonil-difenilamin, |
| --- | --- |

—

összesen legfeljebb 5 tömegszázalék 2, 4-dinonil-difenilamin és 2, 4’-dinonil-difenilamin,

kenőolajok gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból álló katalizátor

1.1.-31.12.

3 000 tonna

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Keverékek, amelyek:

| — | legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék 2-klór-propént (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék 2-klór-propént (CAS RN 557-98-2),

| — | legalább 8 tömegszázalék, de legfeljebb 14 tömegszázalék (Z)-1-klór-propént (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

legalább 8 tömegszázalék, de legfeljebb 14 tömegszázalék (Z)-1-klór-propént (CAS RN 16136-84-8),

| — | legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 23 tömegszázalék 2-klór-propánt (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 23 tömegszázalék 2-klór-propánt (CAS RN 75-29-6),

| — | legfeljebb 6 tömegszázalék 3-klór-propánt (CAS RN 107-05-1) és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 6 tömegszázalék 3-klór-propánt (CAS RN 107-05-1) és

| — | legfeljebb 1 tömegszázalék etil-kloridot (CAS RN 75-00-3) tartalmaznak. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 tömegszázalék etil-kloridot (CAS RN 75-00-3) tartalmaznak.

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Készítmény:

| — | legalább 55, de legfeljebb 78 tömegszázalék dimetil-glutarát-tartalommal (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

legalább 55, de legfeljebb 78 tömegszázalék dimetil-glutarát-tartalommal (CAS RN 1119-40-0),

| — | legalább 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék dimetil-adipát-tartalommal (CAS RN 627-93-0) és |
| --- | --- |

—

legalább 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék dimetil-adipát-tartalommal (CAS RN 627-93-0) és

| — | legfeljebb 35 tömegszázalék dimetil-szukcinát-tartalommal (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

legfeljebb 35 tömegszázalék dimetil-szukcinát-tartalommal (CAS RN 106-65-0)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bisz[3-(trietoxiszilil)propil]szulfidok keveréke (CAS RN 211519-85-6)

1.1.-31.12.

9 000 tonna

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Acetofenon (CAS RN 98-86-2), legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Alkildimetil tercier aminok keveréke, amely tömegszázalékban kifejezve a következőket tartalmazza:

| — | legalább 60 %, de legfeljebb 80 % dodecil-dimetilamin (CAS RN 112-18-5) és |
| --- | --- |

—

legalább 60 %, de legfeljebb 80 % dodecil-dimetilamin (CAS RN 112-18-5) és

| — | legalább 20 %, de legfeljebb 30 % dimetil(tetradecil)amin (CAS RN 112-75-4). |
| --- | --- |

—

legalább 20 %, de legfeljebb 30 % dimetil(tetradecil)amin (CAS RN 112-75-4).

1.1.-31.12.

20 000 tonna

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, amely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:

| — | legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom,

| — | legfeljebb 110-es savszám és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 110-es savszám és

| — | legalább 100° C-os olvadáspont. |
| --- | --- |

—

legalább 100° C-os olvadáspont.

1.1.-31.12.

1 600 tonna

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fitoszterinek keveréke, porított formában, amely:

| — | legalább 75 tömegszázalékban szterineket, |
| --- | --- |

—

legalább 75 tömegszázalékban szterineket,

| — | legfeljebb 25 tömegszázalékban sztanolokat |
| --- | --- |

—

legfeljebb 25 tömegszázalékban sztanolokat

tartalmaz, sztanolok/szterinek vagy sztanol-/szterinészterek gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

2 500 tonna

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinil-alkohol), a nem hidrolizált acetátcsoportokat tartalmazó is

1.1.-31.12.

15 000 tonna

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinil-butirál) (CAS RN 63148-65-2):

| — | legalább 17,5 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék hidroxilcsoportokkal és |
| --- | --- |

—

legalább 17,5 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék hidroxilcsoportokkal és

| — | 0,6 mm-nél nagyobb átlagos részecskemérettel (D50) |
| --- | --- |

—

0,6 mm-nél nagyobb átlagos részecskemérettel (D50)

1.1.-31.12.

12 500 tonna

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polimerelegy polikarbonátból és poli(metil-metakrilátból) legalább 98,5 tömegszázalék polikarbonát-tartalommal, labdacsok (pellet) vagy granulátum formájában, legalább 88,5 % fényáteresztéssel, egy 4,0 mm vastagságú vizsgálati mintán, λ = 400 nm hullámhossznál végzett mérés alapján (az ISO 13468-2 szabvány szerint)

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poli(etilén-tereftalát) és ciklohexán-dimetanol kopolimere, több mint 10 tömegszázalék ciklohexán-dimetanollal

1.1.-31.12.

60 000 tonna

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oxi-1,4-fenilénszulfonil-1,4-fenilénoxi-4,4’-difenilén)

1.1.-31.12.

5 000 tonna

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Cellulóz-acetát pelyhek

1.1.-31.12.

75 000 tonna

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Nátrium-alginát (CAS RN9005-38-3) tengeri barnamoszatból kivonva

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Nátrium-hialuronát, nem steril:

| — | legfeljebb 900 000 átlagos molekulatömeggel (Mw), |
| --- | --- |

—

legfeljebb 900 000 átlagos molekulatömeggel (Mw),

| — | legfeljebb 0,008 Endotoxin egység (EU)/mg endotoxinszinttel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,008 Endotoxin egység (EU)/mg endotoxinszinttel,

| — | legfeljebb 1 tömegszázalék etanol-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 tömegszázalék etanol-tartalommal,

| — | legfeljebb 0,5 tömegszázalék izopropanol-tartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 tömegszázalék izopropanol-tartalommal

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Poli(metil-metakrilát) lemezek, amelyek megfelelnek az alábbi szabványoknak:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) és DTD5592A vagy |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) és DTD5592A vagy

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) és DTD5592A. |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) és DTD5592A.

1.1.-31.12.

100 tonna

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Porózus tömb regenerált cellulózból, magnézium-kloridot és kvaterner ammónium-vegyületeket tartalmazó vízzel impregnálva, 100 cm (±10 cm) x 100 cm (±10 cm) x 40 cm (±5 cm) méretben

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Vászonkötésű, fehérítetlen szövet:

| — | szélessége legfeljebb 145 cm, |
| --- | --- |

—

szélessége legfeljebb 145 cm,

| — | tömege legalább 120 g/m2, de legfeljebb 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 120 g/m2, de legfeljebb 130 g/m2,

| — | cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal, |
| --- | --- |

—

cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal,

| — | mindkét oldalán behúzott szegéllyel. |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán behúzott szegéllyel.

Belülről a 15 mm (± 2 mm) széles behúzott szegély legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles vászonkötésű szalagból és legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles panama kötésű szalagból áll.

1.1.-31.12.

1 500 000 m2

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Vászonkötésű, fehérítetlen szövet:

| — | szélessége legfeljebb 145 cm, |
| --- | --- |

—

szélessége legfeljebb 145 cm,

| — | tömege legalább 130 g/m2, de legfeljebb 145 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 130 g/m2, de legfeljebb 145 g/m2,

| — | cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal, |
| --- | --- |

—

cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal,

| — | mindkét oldalán behúzott szegéllyel. |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán behúzott szegéllyel.

Belülről a 15 mm (± 2 mm) széles behúzott szegély legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles vászonkötésű szalagból és legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles panama kötésű szalagból áll.

1.1.-31.12.

2 300 000 m2

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Szintetikus szálak hulladékai (beleértve a kóchulladékot [fésűskóc], a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) nejlonból vagy más poliamidokból (PA6 és PA66)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Szőtt és laminált gumizott textilszövet az alábbi jellemzőkkel:

| — | három rétegű, |
| --- | --- |

—

három rétegű,

| — | az egyik külső réteg összetevője akril szövet, |
| --- | --- |

—

az egyik külső réteg összetevője akril szövet,

| — | a másik külső réteg összetevője poliészter szövet, |
| --- | --- |

—

a másik külső réteg összetevője poliészter szövet,

| — | a középső réteg összetevője klór-butil gumi, |
| --- | --- |

—

a középső réteg összetevője klór-butil gumi,

| — | a középső réteg súlya legalább 452 g/m2, de legfeljebb 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

a középső réteg súlya legalább 452 g/m2, de legfeljebb 569 g/m2,

| — | a textilszövet teljes súlya legalább 952 g/m2, de legfeljebb 1159 g/m2 és |
| --- | --- |

—

a textilszövet teljes súlya legalább 952 g/m2, de legfeljebb 1159 g/m2 és

| — | a textilszövet teljes vastagsága legalább 0,8 mm, de legfeljebb 4 mm, |
| --- | --- |

—

a textilszövet teljes vastagsága legalább 0,8 mm, de legfeljebb 4 mm,

felhasználása: gépjárművek nyitható tetejének előállításhoz  (2)

1.1.-31.12.

375 000 m2

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Nagy szilárdságú üvegszálköteg (előfonat):

| — | 9 μm (± 0,5 μm) átmérőjű folytonos végtelen üvegszálakból, |
| --- | --- |

—

9 μm (± 0,5 μm) átmérőjű folytonos végtelen üvegszálakból,

| — | finomsági száma legalább 200 tex, de legfeljebb 680 tex, |
| --- | --- |

—

finomsági száma legalább 200 tex, de legfeljebb 680 tex,

| — | nem tartalmaz kalcium-oxidot, és |
| --- | --- |

—

nem tartalmaz kalcium-oxidot, és

| — | szakítószilárdsága több mint 3 550 Mpa az ASTM D2343-09 előírása szerint, |
| --- | --- |

—

szakítószilárdsága több mint 3 550 Mpa az ASTM D2343-09 előírása szerint,

repüléstechnikai termékek gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Üveg hálószövet műanyaggal bevont üvegrostból, 120 g/m2(± 10 g/m2) súllyal, rögzített kerettel ellátott, görgethető rovarhálókban történő felhasználásra

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokróm, legalább 1,5, de legfeljebb 4 tömegszázalék szén- és legfeljebb 70 tömegszázalék krómtartalommal

1.1.-31.12.

50 000 tonna

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Finomított rézfólia és -szalag, elektrolitikus úton előállított, legalább 0,015 mm vastagságú

1.1.-31.12.

1 020 tonna

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Lapok vagy lemezek:

| — | egy réteg, legalább 0,32 mm (± 0,1 mm), de legfeljebb 1,0 mm (± 0,1 mm) vastag szilícium-nitrid kerámiából, |
| --- | --- |

—

egy réteg, legalább 0,32 mm (± 0,1 mm), de legfeljebb 1,0 mm (± 0,1 mm) vastag szilícium-nitrid kerámiából,

| — | mindkét oldalon 0,8 mm (± 0,1 mm) vastag, finomított rézből készült fóliával beborítva és |
| --- | --- |

—

mindkét oldalon 0,8 mm (± 0,1 mm) vastag, finomított rézből készült fóliával beborítva és

| — | egyik oldalon részben ezüstbevonattal |
| --- | --- |

—

egyik oldalon részben ezüstbevonattal

1.1.-31.12.

7 000 000 darab

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Lemezek:

| — | amelyek legalább egy réteg, epoxigyantával impregnált üvegszál szövetből állnak, |
| --- | --- |

—

amelyek legalább egy réteg, epoxigyantával impregnált üvegszál szövetből állnak,

| — | amelyek egyik vagy mindkét oldalukon legfeljebb 0,15 mm vastagságú rézfóliával bevontak, |
| --- | --- |

—

amelyek egyik vagy mindkét oldalukon legfeljebb 0,15 mm vastagságú rézfóliával bevontak,

| — | amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél dielektromos állandójuk (DK) 5,4-nél kisebb, |
| --- | --- |

—

amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél dielektromos állandójuk (DK) 5,4-nél kisebb,

| — | amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél veszteségi tényezőjük 0,035-nél kisebb, |
| --- | --- |

—

amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél veszteségi tényezőjük 0,035-nél kisebb,

| — | amelyek kúszóáram-szilárdsági indexe (CTI) legalább 600. |
| --- | --- |

—

amelyek kúszóáram-szilárdsági indexe (CTI) legalább 600.

1.1.-31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumíniumötvözet rúd legalább 300,1 mm, de legfeljebb 533,4 mm átmérővel

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

Alumínium-magnézium ötvözet szalag vagy fólia:

| — | az 5182-H19 vagy az 5052-H19 szabványnak megfelelő ötvözetből, |
| --- | --- |

—

az 5182-H19 vagy az 5052-H19 szabványnak megfelelő ötvözetből,

| — | legalább 1 250 mm, de legfeljebb 1 350 mm külső átmérőjű tekercsekben, |
| --- | --- |

—

legalább 1 250 mm, de legfeljebb 1 350 mm külső átmérőjű tekercsekben,

| — | 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vagy 0,20 mm vastagsággal (tűréshatár: – 0,006 mm), |
| --- | --- |

—

0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vagy 0,20 mm vastagsággal (tűréshatár: – 0,006 mm),

| — | 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vagy 356 mm szélességgel (tűréshatár: ± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vagy 356 mm szélességgel (tűréshatár: ± 0,3 mm),

| — | legfeljebb 0,4 mm/750 mm görbületi toleranciával, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,4 mm/750 mm görbületi toleranciával,

| — | ± 4 I-egység mértékű simasággal, |
| --- | --- |

—

± 4 I-egység mértékű simasággal,

| — | (5182-H19) 365 MPa-t vagy (5052-H19) 320 MPa-t meghaladó szakítószilárdsággal és |
| --- | --- |

—

(5182-H19) 365 MPa-t vagy (5052-H19) 320 MPa-t meghaladó szakítószilárdsággal és

| — | (5182-H19) 3 %-ot vagy (5052-H19) 2,5 %-ot meghaladó A50 nyújthatósággal, |
| --- | --- |

—

(5182-H19) 3 %-ot vagy (5052-H19) 2,5 %-ot meghaladó A50 nyújthatósággal,

reluxa lamella gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2722

8104 11 00

Megmunkálatlan magnézium, legalább 99,8 tömegszázalék magnézium-tartalommal

1.1.-31.12.

120 000 tonna

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnézium por:

| — | legalább 98, de legfeljebb 99,5 tömegszázalék tisztaságú és |
| --- | --- |

—

legalább 98, de legfeljebb 99,5 tömegszázalék tisztaságú és

| — | legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskemérettel |
| --- | --- |

—

legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskemérettel

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (2)

1.1.-31.12.

1 500 000 darab

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Szivattyúfej kéthengeres nagynyomású szivattyúhoz, kovácsolt acélból:

| — | legalább 10 mm, de legfeljebb 36,8 mm átmérőjű maratott csavarmenetes szerelvényekkel és |
| --- | --- |

—

legalább 10 mm, de legfeljebb 36,8 mm átmérőjű maratott csavarmenetes szerelvényekkel és

| — | legalább 3,5 mm, de legfeljebb 10 mm átmérőjű fúrt üzemanyag-csatornákkal, |
| --- | --- |

—

legalább 3,5 mm, de legfeljebb 10 mm átmérőjű fúrt üzemanyag-csatornákkal,

dízelbefecskendező rendszerekben használatos.

1.1.-31.12.

65 000 darab

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Sárgaréz kosarak az alábbi jellemzőkkel:

| — | folyamatosan vagy centrifugálisan öntöttek, |
| --- | --- |

—

folyamatosan vagy centrifugálisan öntöttek,

| — | esztergáltak, |
| --- | --- |

—

esztergáltak,

| — | legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 38 tömegszázalék cinktartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 38 tömegszázalék cinktartalommal,

| — | legalább 0,75 tömegszázalék, de legfeljebb 1,25 tömegszázalék ólomtartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 0,75 tömegszázalék, de legfeljebb 1,25 tömegszázalék ólomtartalommal,

| — | legalább 1,0 tömegszázalék, de legfeljebb 1,4 tömegszázalék alumíniumtartalommal és |
| --- | --- |

—

legalább 1,0 tömegszázalék, de legfeljebb 1,4 tömegszázalék alumíniumtartalommal és

| — | legalább 415 Pa szakítószilárdsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 415 Pa szakítószilárdsággal,

golyóscsapágyak gyártásához használatos

1.1.-31.12.

50 000 darab

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor legalább 250 W kimenő teljesítménnyel, legalább 700 W, de legfeljebb 2 700 W bemeneti teljesítménnyel, több mint 120 mm (± 0,2 mm), de legfeljebb 135 mm (± 0,2 mm) külső átmérővel, több mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm névleges percenkénti fordulatszámmal, levegőbeszívó ventilátorral felszerelve, porszívók gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

2 000 000 darab

0 %

09.2584

ex 8528 59 00

40

Elektronikus eszköz LCD érintőképernyős kijelzővel, amely legalább 12 V, de legfeljebb 14,4 V feszültséggel működik:

| — | LCD-vezérlő processzorral, |
| --- | --- |

—

LCD-vezérlő processzorral,

| — | GPS modullal, |
| --- | --- |

—

GPS modullal,

| — | Bluetooth modullal, |
| --- | --- |

—

Bluetooth modullal,

| — | USB-porttal, |
| --- | --- |

—

USB-porttal,

| — | rádiójel-tunerrel, |
| --- | --- |

—

rádiójel-tunerrel,

| — | e-CALL rendszerrel való együttműködéshez szükséges funkciókkal, |
| --- | --- |

—

e-CALL rendszerrel való együttműködéshez szükséges funkciókkal,

| — | csatlakozókkal, |
| --- | --- |

—

csatlakozókkal,

| — | integrált vezérlőpanel nélkül, |
| --- | --- |

—

integrált vezérlőpanel nélkül,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához.  (2)

1.1.-30.6.

60 000 darab

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Nyomtatott áramköri kártya fénykibocsátó diódákkal (LED):

| — | prizmákkal/lencsékkel felszerelve is és |
| --- | --- |

—

prizmákkal/lencsékkel felszerelve is és

| — | csatlakozókkal is |
| --- | --- |

—

csatlakozókkal is

a 8528 vtsz. alá tartozó áruk háttérvilágító egységének gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

115 000 000 darab

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Többfunkciós eszköz (műszerfal)

| — | érintésérzékeny felületekkel rendelkező, ívelt (750 mm sugarú) TFT LCD kijelzővel, |
| --- | --- |

—

érintésérzékeny felületekkel rendelkező, ívelt (750 mm sugarú) TFT LCD kijelzővel,

| — | mikroprocesszorokkal és memóriacsipekkel, |
| --- | --- |

—

mikroprocesszorokkal és memóriacsipekkel,

| — | akusztikai modullal és hangszóróval, |
| --- | --- |

—

akusztikai modullal és hangszóróval,

| — | CAN-, 3x LIN busz-, LVDS- és Ethernet-bementekkel, |
| --- | --- |

—

CAN-, 3x LIN busz-, LVDS- és Ethernet-bementekkel,

| — | különböző funkciók (pl. alváz, világítás) működtetésére és |
| --- | --- |

—

különböző funkciók (pl. alváz, világítás) működtetésére és

| — | a jármű- és navigációs adatok helyzetfüggő megjelenítéséhez (pl. sebesség, kilométer-számláló, a meghajtást biztosító akkumulátor töltöttségi szintje), |
| --- | --- |

—

a jármű- és navigációs adatok helyzetfüggő megjelenítéséhez (pl. sebesség, kilométer-számláló, a meghajtást biztosító akkumulátor töltöttségi szintje),

a 8703 80 HR-alszám alá tartozó, kizárólag villanymotorral meghajtott személygépkocsik gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

66 900 darab

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Feszültségvezérelt frekvenciagenerátor, nyomtatott áramkörre rögzített aktív és passzív elemekből, legfeljebb 30 mm x 30 mm méretű házban

1.1.-31.12.

1 400 000 darab

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumíniumötvözetből készült tartókonzol rögzítőlyukakkal, rögzítő anyákkal is, a sebességváltónak a karosszériával való közvetetett összekapcsolására, a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

200 000 darab

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Tengelybilincsek, házak, villahidak és rögzítőelemek alumíniumötvözetből, motorkerékpárokhoz használatos

1.1.-31.12.

1 000 000 darab

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Kerékpárváz szénszálakból és műgyantából előállítva, kerékpárok (beleértve az elektromos kerékpárokat is) gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

500 000 darab

0 %

09.2589

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Váz alumíniumból vagy alumíniumból és szénszálakból előállítva, kerékpárok (beleértve az elektromos kerékpárokat is) gyártásához  (2)

1.1.-31.12.

8 000 000 darab

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nem szerelt üveglencsék, prizmák és összeragasztott elemek, a 9002, 9005, 9013 10 és 9015 KN-kód alá tartozó áruk gyártásához vagy javításához  (2)

1.1.-31.12.

5 000 000 darab

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Csoportosított műszerfal:

| — | léptetőmotorokkal, |
| --- | --- |

—

léptetőmotorokkal,

| — | analóg mutatókkal és számlapokkal, |
| --- | --- |

—

analóg mutatókkal és számlapokkal,

| — | mikroprocesszoros vezérlőkártyával is |
| --- | --- |

—

mikroprocesszoros vezérlőkártyával is

| — | LED jelzőkkel vagy LCD kijelzővel is, |
| --- | --- |

—

LED jelzőkkel vagy LCD kijelzővel is,

| — | amelyek legalább a következőket mutatják: |
| --- | --- |

—

amelyek legalább a következőket mutatják:

| — | a sebesség, |
| --- | --- |

—

a sebesség,

| — | a motor fordulatszáma, |
| --- | --- |

—

a motor fordulatszáma,

| — | a motor hőmérséklete, |
| --- | --- |

—

a motor hőmérséklete,

| — | az üzemanyagszint, |
| --- | --- |

—

az üzemanyagszint,

| — | CAN-BUS és/vagy K-LINE protokollok útján zajló kommunikációval, |
| --- | --- |

—

CAN-BUS és/vagy K-LINE protokollok útján zajló kommunikációval,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához.  (2)

1.1.-31.12.

160 000 darab

0 %

---

(1)  A vámtételek felfüggesztése nem alkalmazandó azonban, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari vállalkozás végzi.

1

(2)  A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 254. cikkének megfelelően.

2

(3)  Kizárólag az értékvám kerül felfüggesztésre. A mértékvám továbbra is alkalmazandó.

3

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/135 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/135

---

A TANÁCS (EU) 2020/2231 RENDELETE

(2020. december 18.)

az egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1387/2013/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Egyes, az Unióban nem előállított mezőgazdasági és ipari termékekből az elegendő és zavartalan ellátás biztosítása, és ezáltal ezen termékek piacán bármely zavar elkerülése érdekében az 1387/2013/EU tanácsi rendelet (1) e termékek vonatkozásában felfüggesztette a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett típusú, a Közös Vámtarifában rögzített autonóm vámtételeket. E termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel hozhatók be az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Egyes, az Unióban nem előállított mezőgazdasági és ipari termékekből az elegendő és zavartalan ellátás biztosítása, és ezáltal ezen termékek piacán bármely zavar elkerülése érdekében az 1387/2013/EU tanácsi rendelet (1) e termékek vonatkozásában felfüggesztette a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett típusú, a Közös Vámtarifában rögzített autonóm vámtételeket. E termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel hozhatók be az Unióba.

| (2) | Egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében nem felsorolt termékek uniós előállítása elégtelen vagy nem létező. Az Uniónak ezért érdekében áll biztosítani a Közös Vámtarifa ezen termékekre vonatkozó vámtételeinek teljes felfüggesztését. |
| --- | --- |

(2)

Egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében nem felsorolt termékek uniós előállítása elégtelen vagy nem létező. Az Uniónak ezért érdekében áll biztosítani a Közös Vámtarifa ezen termékekre vonatkozó vámtételeinek teljes felfüggesztését.

| (3) | Az integrált uniós akkumulátorgyártásnak az„Európa mozgásban – Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” című, 2018. május 17-i bizottsági közleménnyel összhangban történő előmozdítása céljából egyes, az 1387/2013/EU tanácsi rendelet mellékletében nem felsorolt termékek tekintetében biztosítani kell a Közös Vámtarifa vámtételeinek részleges felfüggesztését. Ezen túlmenően egyes olyan termékek tekintetében, amelyek jelenleg teljes felfüggesztés hatálya alá tartoznak, a Közös Vámtarifa vámtételeinek csupán részleges felfüggesztését kell biztosítani. Az említett felfüggesztések kötelező felülvizsgálata időpontjaként 2021. december 31-t kell megállapítani azért, hogy ez a felülvizsgálat figyelembe vegye az akkumulátorágazat feljődését az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

Az integrált uniós akkumulátorgyártásnak az„Európa mozgásban – Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” című, 2018. május 17-i bizottsági közleménnyel összhangban történő előmozdítása céljából egyes, az 1387/2013/EU tanácsi rendelet mellékletében nem felsorolt termékek tekintetében biztosítani kell a Közös Vámtarifa vámtételeinek részleges felfüggesztését. Ezen túlmenően egyes olyan termékek tekintetében, amelyek jelenleg teljes felfüggesztés hatálya alá tartoznak, a Közös Vámtarifa vámtételeinek csupán részleges felfüggesztését kell biztosítani. Az említett felfüggesztések kötelező felülvizsgálata időpontjaként 2021. december 31-t kell megállapítani azért, hogy ez a felülvizsgálat figyelembe vegye az akkumulátorágazat feljődését az Unióban.

| (4) | Szükséges módosítani a termékmegnevezést, besorolást és a meghatározott célú felhasználásra vonatkozó követelményt a Közös Vámtarifa vámtételei egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt felfüggesztéseinek tekintetében a termékekkel kapcsolatos műszaki fejlemények és a piacon mutatkozó gazdasági tendenciák figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges módosítani a termékmegnevezést, besorolást és a meghatározott célú felhasználásra vonatkozó követelményt a Közös Vámtarifa vámtételei egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt felfüggesztéseinek tekintetében a termékekkel kapcsolatos műszaki fejlemények és a piacon mutatkozó gazdasági tendenciák figyelembevétele érdekében.

| (5) | Sor került a Közös Vámtarifa vámtételei egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt felfüggesztéseinek felülvizsgálatára. Meg kell ezért határozni a következő kötelező felülvizsgálatuk új időpontjait. |
| --- | --- |

(5)

Sor került a Közös Vámtarifa vámtételei egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt felfüggesztéseinek felülvizsgálatára. Meg kell ezért határozni a következő kötelező felülvizsgálatuk új időpontjait.

| (6) | Az Uniónak már nem áll érdekében fenntartani a Közös Vámtarifa vámtételeinek egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó felfüggesztését. Az ezen termékekre vonatkozó felfüggesztéseket ezért törölni kell. Ezenkívül – az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közlemény szerint – gyakorlati okokból nem lehet figyelembe venni a vámfelfüggesztések vagy -kontingensek iránti kérelmeket, amennyiben a beszedetlen vámok becsült összege kevesebb, mint évi 15 000 EUR. Azon termékekre vonatkozó felfüggesztéseket, amelyek – a kötelező felülvizsgálat jelzése szerint – nem érik el ezt a küszöbértéket, törölni kell ezért az 1387/2013/EU rendelet mellékletéből. |
| --- | --- |

(6)

Az Uniónak már nem áll érdekében fenntartani a Közös Vámtarifa vámtételeinek egyes, az 1387/2013/EU rendelet mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó felfüggesztését. Az ezen termékekre vonatkozó felfüggesztéseket ezért törölni kell. Ezenkívül – az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közlemény szerint – gyakorlati okokból nem lehet figyelembe venni a vámfelfüggesztések vagy -kontingensek iránti kérelmeket, amennyiben a beszedetlen vámok becsült összege kevesebb, mint évi 15 000 EUR. Azon termékekre vonatkozó felfüggesztéseket, amelyek – a kötelező felülvizsgálat jelzése szerint – nem érik el ezt a küszöbértéket, törölni kell ezért az 1387/2013/EU rendelet mellékletéből.

| (7) | Az 1387/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az 1387/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az autonóm vámtételek felfüggesztési rendszerének alkalmazásában bármely fennakadás elkerülése, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatások betartása érdekében az érintett termékekre vonatkozó felfüggesztések tekintetében e rendeletben előírt változásokat 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(8)

Az autonóm vámtételek felfüggesztési rendszerének alkalmazásában bármely fennakadás elkerülése, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatások betartása érdekében az érintett termékekre vonatkozó felfüggesztések tekintetében e rendeletben előírt változásokat 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1387/2013/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  A Tanács 1387/2013/EU rendelete (2013. december 17.) egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az 1344/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 201. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az 1387/2013/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A következő sorszámú bejegyzéseket el kell hagyni:
  0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 és 0.7855; |
| --- | --- |

1.

A következő sorszámú bejegyzéseket el kell hagyni:

0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 és 0.7855;

| 2. | a következő bejegyzések lépnek az azonos sorszámú bejegyzések helyébe:











  Sorszám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Autonóm vámtétel | Kieg. Mértékegység | A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.6748 | ex 0709 59 10 | 10 | Sárga rókagomba frissen vagy hűtve, az egyszerű kiskereskedelmi célú újracsomagoláson kívül további feldolgozásra  (1)
   (2) | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.2864 | ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 20
  20
  20
  20
  20
  20 | Pálmaolaj, kókuszdió-(kopra-)olaj, pálmamagbél-olaj az alábbiak gyártásához:






  — | a 3823 19 10 alszám alá tartozó ipari monokarboxil-zsírsavak, |

2.

a következő bejegyzések lépnek az azonos sorszámú bejegyzések helyébe:

Sorszám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Autonóm vámtétel

Kieg. Mértékegység

A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő

„0.6748

ex 0709 59 10

10

Sárga rókagomba frissen vagy hűtve, az egyszerű kiskereskedelmi célú újracsomagoláson kívül további feldolgozásra  (1)
   (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.2864

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

20

20

20

20

20

20

Pálmaolaj, kókuszdió-(kopra-)olaj, pálmamagbél-olaj az alábbiak gyártásához:

—

a 3823 19 10 alszám alá tartozó ipari monokarboxil-zsírsavak,

| — | a 2915 vagy 2916 vtsz. alá tartozó zsírsav-metilészterek, |
| --- | --- |

—

a 2915 vagy 2916 vtsz. alá tartozó zsírsav-metilészterek,

| — | a 2905 17 , 2905 19 és 3823 70 alszámok alá tartozó zsíralkoholok kozmetikumok, mosótermékek vagy gyógyszeripari termékek gyártásához, |
| --- | --- |

—

a 2905 17 , 2905 19 és 3823 70 alszámok alá tartozó zsíralkoholok kozmetikumok, mosótermékek vagy gyógyszeripari termékek gyártásához,

| — | a 2905 16 alszám alá tartozó zsíralkoholok, tisztán vagy keverve kozmetikumok, mosótermékek vagy gyógyszeripari termékek gyártásához, |
| --- | --- |

—

a 2905 16 alszám alá tartozó zsíralkoholok, tisztán vagy keverve kozmetikumok, mosótermékek vagy gyógyszeripari termékek gyártásához,

| — | a 3823 11 00 alszám alá tartozó sztearinsav, |
| --- | --- |

—

a 3823 11 00 alszám alá tartozó sztearinsav,

| — | a 3401 vtsz. alá tartozó áruk vagy |
| --- | --- |

—

a 3401 vtsz. alá tartozó áruk vagy

| — | a 2915 vtsz. alá tartozó, nagytisztaságú zsírsavak  (2) |
| --- | --- |

—

a 2915 vtsz. alá tartozó, nagytisztaságú zsírsavak  (2)

0 %

-

2021.12.31.

0.6789

ex 1512 19 10

10

Finomított pórsáfránymagolaj (CAS RN 8001-23-8):

| — | a 3823 vtsz. alá tartozó konjugált linolsav, vagy |
| --- | --- |

—

a 3823 vtsz. alá tartozó konjugált linolsav, vagy

| — | a 2916 vtsz. alá tartozó linolsav etil- vagy metil-észterei gyártásához  (2) |
| --- | --- |

—

a 2916 vtsz. alá tartozó linolsav etil- vagy metil-észterei gyártásához  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.5004

ex 2008 99 48

94

Mangópüré:

| — | nem koncentrátumból, |
| --- | --- |

—

nem koncentrátumból,

| — | a Mangifera nemzetségből, |
| --- | --- |

—

a Mangifera nemzetségből,

| — | legalább 14, de legfeljebb 20 Brix-értékkel, |
| --- | --- |

—

legalább 14, de legfeljebb 20 Brix-értékkel,

amelyet az italágazat termékeinek gyártásában használnak.  (2)

6 %

-

2022.12.31.

0.4709

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Földi szeder és málna keresztezéséből előállított gyümölcsből („boysenberry”) készült püré mag nélkül, alkohol hozzáadása nélkül, cukor hozzáadásával is

0 %

-

2025.12.31.

0.6723

ex 2008 99 91

20

Kínai vízigesztenye (Eleocharis dulcis vagy Eleocharis tuberosa) hámozva, mosva, forrázva, hűtve és egyesével gyorsfagyasztva, az élelmiszeripar termékeinek gyártásához, az egyszerű újracsomagoláson kívül további feldolgozásra  (1)
   (2)

0 % (3)

-

2025.12.31.

0.4992

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananászlé:

| — | nem koncentrátumból, |
| --- | --- |

—

nem koncentrátumból,

| — | az Ananas nemzetségből, |
| --- | --- |

—

az Ananas nemzetségből,

| — | legalább 11, de legfeljebb 16 Brix-értékkel, |
| --- | --- |

—

legalább 11, de legfeljebb 16 Brix-értékkel,

italipari termékek gyártásához  (2)

8 %

-

2025.12.31.

0.7393

ex 2712 90 99

10

1-Alkének keveréke, amely legalább 90 tömegszázalék legalább 24 szénatom lánchosszúságú 1-alkéneket, és legfeljebb 1 tömegszázalék legalább 70 szénatom lánchosszúságú 1-alkéneket tartalmaz.

0 %

-

2022.12.31.

0.6658

ex 2805 12 00

10

Kalcium por vagy huzal formában, legalább 98 tömegszázalékos tisztaságú (CAS RN 7440-70-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.4979

2805 30 20

2805 30 30

2805 30 40

Ritkaföldfémek, szkandium és ittrium, legalább 95 tömegszázalékos tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6836

ex 2811 22 00

15

Amorf szilícium-dioxid (CAS RN 60676-86-0):

| — | por formában, |
| --- | --- |

—

por formában,

| — | legalább 99,0 tömegszázalék tisztaságú, |
| --- | --- |

—

legalább 99,0 tömegszázalék tisztaságú,

| — | legalább 0,7, de legfeljebb 2,1 μm közepes szemcsemérettel, |
| --- | --- |

—

legalább 0,7, de legfeljebb 2,1 μm közepes szemcsemérettel,

| — | ahol a részecskék 70 %-ának átmérője legfeljebb 3 μm. |
| --- | --- |

—

ahol a részecskék 70 %-ának átmérője legfeljebb 3 μm.

0 %

-

2022.12.31.

0.5110

ex 2818 10 91

20

Mikrokristályos szerkezetű zsugorított (szinterelt) korund, amely α-alumínium-oxidból (CAS RN 1344-28-1), magnézium-aluminátból (CAS RN 12068-51-8), valamint ittrium-, lantán- és neodímium-ritkaföldfémek aluminátjaiból áll, tömegszázalékban (oxidként számítva) az alábbi tartalommal:

| — | legalább 94 %, de kevesebb mint 98,5 % alumínium-oxid, |
| --- | --- |

—

legalább 94 %, de kevesebb mint 98,5 % alumínium-oxid,

| — | 2 % (± 1,5 %) magnézium-oxid, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,5 %) magnézium-oxid,

| — | 1 % (± 0,6 %) ittrium-oxid |
| --- | --- |

—

1 % (± 0,6 %) ittrium-oxid

és

| — | vagy 2 % (± 1,2 %) lantán-oxid vagy |
| --- | --- |

—

vagy 2 % (± 1,2 %) lantán-oxid vagy

| — | 2 % (± 1,2 %) lantán-oxid és neodímium-oxid, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,2 %) lantán-oxid és neodímium-oxid,

míg az összsúlyból a részecskék kevesebb mint 50 %-ának szemcsemérete haladja meg a 10 mm-t.

0 %

-

2025.12.31.

0.6837

ex 2818 30 00

20

Alumínium-hidroxid (CAS RN 21645-51-2)

| — | por formában, |
| --- | --- |

—

por formában,

| — | legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú, |
| --- | --- |

—

legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú,

| — | legalább 263°C-os bomlásponttal, |
| --- | --- |

—

legalább 263°C-os bomlásponttal,

| — | 4 μm (± 1 μm) részecskemérettel, |
| --- | --- |

—

4 μm (± 1 μm) részecskemérettel,

| — | legfeljebb 0,06 tömegszázalék teljes Na2O-tartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,06 tömegszázalék teljes Na2O-tartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.7897

ex 2825 20 00

10

Lítium-hidroxid-monohidrát (CAS RN 1310-66-3)

2.6 %

-

2021.12.31.

0.6819

ex 2825 50 00

30

Réz(II)-oxid (CAS RN 1317-38-0) legfeljebb 100 nm részecskemérettel

0 %

-

2025.12.31.

0.5055

ex 2826 19 90

10

Volfrám-hexafluorid (CAS RN 7783-82-6), legalább 99,9 tömegszázalékos tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.5090

ex 2833 29 80

30

Cirkónium-szulfát (CAS RN 14644-61-2)

0 %

-

2021.12.31.

0.6632

ex 2840 20 90

10

Cink-borát (CAS RN 12767-90-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.7288

ex 2841 50 00

11

Kálium-dikromát (CAS RN 7778-50-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

2 %

-

2021.12.31.

0.4222

ex 2841 90 85

10

Lítium-kobalt(III)-oxid (CAS RN 12190-79-3), legalább 59 % kobalttartalommal

2.7 %

-

2021.12.31.

0.3419

ex 2850 00 20

80

Arzin (CAS RN 7784-42-1), legalább 99,999 térfogatszázalék tisztaságú

0 %

-

2024.12.31.

0.6633

2903 39 21

Difluor-metán (CAS RN 75-10-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.2583

ex 2903 89 80

45

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-Dodekaklór-pentaciklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dién (CAS RN 13560-89-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

2 %

-

2021.12.31.

0.6611

ex 2903 99 80

15

4-Bróm-2-klór-1-fluor-benzol (CAS RN 60811-21-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.3409

ex 2904 20 00

10

Nitrometán (CAS RN 75-52-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.3391

ex 2904 20 00

20

Nitroetán (CAS RN 79-24-3)

0 %

-

2022.12.31.

0.3408

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropán (CAS RN 108-03-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6612

ex 2904 99 00

25

Difluor-metán-szulfonil-klorid (CAS RN 1512-30-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.6613

ex 2904 99 00

35

1-Fluor-4-nitro-benzol (CAS RN 350-46-9)

0 %

-

2025.12.31.

0.4934

ex 2905 39 95

10

1,3-Propán-diol (CAS RN 504-63-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6757

ex 2906 29 00

40

2-Bróm-5-jód-benzén-metanol (CAS RN 946525-30-0)

0 %

-

2022.12.31.

0.6782

ex 2908 19 00

40

3,4,5-Trifluor-fenol (CAS RN 99627-05-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.6915

ex 2908 19 00

50

4-Fluor-fenol (CAS RN 371-41-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6649

ex 2909 30 38

30

1,1'-(1-Metil-etilidén)bisz[3,5-dibróm-4-(2,3-dibróm-2-metil-propoxi)]-benzol (CAS RN 97416-84-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.5117

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoxi-toluol (CAS RN 6443-69-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6614

ex 2909 30 90

40

1-Klór-2,5-dimetoxi-benzol (CAS RN 2100-42-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.6783

ex 2909 30 90

50

1-Etoxi-2,3-difluor-benzol (CAS RN 121219-07-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.6784

ex 2909 30 90

60

1-Butoxi-2,3-difluor-benzol (CAS RN 136239-66-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6927

ex 2909 49 80

10

1-Propoxipropán-2-ol (CAS RN 1569-01-3)

0 %

-

2021.12.31.

0.6660

ex 2910 90 00

50

2,3-Epoxi-propil-fenil-éter (CAS RN 122-60-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.5135

ex 2912 49 00

30

Szalicilaldehid (CAS RN 90-02-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6678

ex 2912 49 00

40

3-Hidroxi-p-ánizsaldehid (CAS RN 621-59-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.4933

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-dién-2-on (CAS RN 6485-40-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.4932

ex 2914 50 00

20

3’-Hidroxiacetofenon (CAS RN 121-71-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.6762

ex 2914 50 00

75

7-Hidroxi-3,4-dihidro-1(2H)-naftalinon (CAS RN 22009-38-7)

0 %

-

2022.12.31.

0.4948

ex 2914 79 00

60

4’-Tercbutil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenon (CAS RN 81-14-1)

0 %

-

2021.12.31.

0.5119

ex 2915 39 00

60

Dodek-8-enil-acetát (CAS RN 28079-04-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.5121

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienil-acetát (CAS RN 54364-62-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.5120

ex 2915 39 00

70

Dodek-9-enil-acetát (CAS RN 16974-11-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.7541

ex 2915 90 30

10

Metil-laurát (CAS RN 111-82-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.4954

ex 2915 90 70

60

Etil-6,8-diklór-oktanoát (CAS RN 1070-64-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.3466

ex 2916 13 00

30

Cink-monometakrilát por (CAS RN 63451-47-8), amely gyártási szennyeződéseket egyáltalán nem vagy legfeljebb 17 tömegszázalékban tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.4931

ex 2916 20 00

60

3-Ciklohexil-propionsav (CAS RN 701-97-3)

0 %

-

2025.12.31.

0.4930

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoil-klorid (CAS RN 938-18-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.6794

ex 2916 39 90

41

4-Bróm-2,6-difluor-benzoil-klorid (CAS RN 497181-19-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6661

ex 2916 39 90

53

5-Jód-2-metil-benzoesav (CAS RN 54811-38-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.4918

ex 2917 19 80

50

Tetradekánsav (CAS RN 821-38-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.4945

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzoldikarboxilát (CAS RN 1962-75-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.6796

ex 2917 39 95

25

Naftalin-1,8-dikarboxil-anhidrid (CAS RN 81-84-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.3640

ex 2917 39 95

30

Benzol-1,2:4,5-tetrakarboxil dianhidrid (CAS RN 89-32-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.6800

ex 2917 39 95

35

1-Metil-2-nitro-tereftalát (CAS RN 35092-89-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6814

ex 2918 99 90

13

3-Metoxi-2-metil-benzoil-klorid (CAS RN 24487-91-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.6901

ex 2918 99 90

18

Etil-2-hidroxi-2-(4-fenoxifenil)propanoát (CAS RN 132584-17-9)

0 %

-

2025.12.31.

0.6747

ex 2918 99 90

85

Trinexapac-etil (ISO) (CAS RN 95266-40-3), legalább 96 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.5038

ex 2920 29 00

20

Trisz(metilfenil)-foszfit (CAS RN 25586-42-9)

0 %

-

2025.12.31.

0.5045

ex 2920 29 00

40

Bisz(2,4-Dikumilfenil)pentaeritrit-difoszfit (CAS RN 154862-43-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.7559

ex 2920 90 10

15

Etil-metil-karbonát (CAS RN 623-53-0)

3.2 %

-

2021.12.31.

0.6598

ex 2920 90 70

80

Bisz(pinakolát)dibór (CAS RN 73183-34-3)

0 %

-

2025.12.31.

0.4917

ex 2921 29 00

40

Dekametiléndiamin (CAS RN 646-25-3)

0 %

-

2025.12.31.

0.4862

ex 2921 30 99

30

1,3-Ciklohexán-dimetánamin (CAS RN 2579-20-6)

0 %

-

2021.12.31.

0.5124

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzo-trifluorid (CAS RN 98-16-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6825

ex 2921 49 00

60

2,6-Diizopropil-anilin (CAS RN 24544-04-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6947

ex 2922 19 00

35

2-[2-(Dimetil-amino)etoxi]-etanol (CAS RN 1704-62-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.6624

ex 2922 29 00

30

1,2-Bisz(2-amino-fenoxi)etán (CAS RN 52411-34-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.6634

ex 2922 29 00

63

Aklonifen (ISO) (CAS RN 74070-46-5), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.4956

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol (CAS RN 51-67-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.4914

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klórbenzofenon (CAS RN 719-59-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6761

ex 2922 39 00

35

5-Klór-2-(metil-amino)benzofenon (CAS RN 1022-13-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.7853

ex 2922 49 85

13

Benzil-glicinát-4-metilbenzol-1-szulfonsav (1/1) (CAS RN 1738-76-7), legalább 93 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2024.12.31.

0.5037

ex 2922 49 85

17

Glicin (CAS RN 56-40-6), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, legfeljebb 5 százalék csomósodást gátló szerként szilícium-dioxid (CAS RN 112926-00-8) hozzáadásával is

0 %

-

2025.12.31.

0.6948

ex 2922 49 85

30

Nátrium-metil-amino-acetát (CAS RN 4316-73-8) vizes oldata, legalább 40 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2021.12.31.

0.6650

ex 2922 49 85

65

Dietil-amino-malonát-hidroklorid (CAS RN 13433-00-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.5063

ex 2923 90 00

75

Tetraetil-ammónium-hidroxid vizes oldat formájában, amely tartalmaz:

| — | 35 (±0,5) tömegszázalék tetraeti-lammónium-hidroxidot, |
| --- | --- |

—

35 (±0,5) tömegszázalék tetraeti-lammónium-hidroxidot,

| — | legfeljebb 1 000 mg/kg kloridot, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 000 mg/kg kloridot,

| — | legfeljebb 2 mg/kg vasat és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 2 mg/kg vasat és

| — | legfeljebb 10 mg/kg káliumot. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 10 mg/kg káliumot.

0 %

-

2025.12.31.

0.3689

ex 2924 19 00

23

Akrilamid (CAS RN 79-06-1), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

2 %

-

2021.12.31.

0.5066

ex 2924 29 70

40

N,N’-1,4-Fenilén-bisz[3-oxobutiramid], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.5127

ex 2924 29 70

45

Propoxur (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.5069

ex 2924 29 70

55

N,N’-(2,5-Dimetil-1,4-fenilén)-bisz[3-oxobutiramid] (CAS RN 24304-50-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6767

ex 2924 29 70

62

2-Klórbenzamid (CAS RN 609-66-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6766

ex 2924 29 70

64

N-(3',4'-diklór-5-fluor[1,1’-bifenil]-2-il)-acetamid (CAS RN 877179-03-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6934

ex 2926 90 70

17

Cipermetrin (ISO) és sztereoizomerei (CAS RN 52315-07-8), legalább 90 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6259

ex 2926 90 70

26

Ciflutrin (ISO) (CAS RN 68359-37-5), legalább 95,5 tömegszázalék tisztaságú, biocid termékek gyártásához (2)

0 %

-

2024.12.31.

0.6871

ex 2928 00 90

23

Metobromuron (ISO) (CAS RN 3060-89-7), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.4929

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid-oxim (CAS RN 107-29-9) vizes oldatban

0 %

-

2025.12.31.

0.6635

ex 2928 00 90

50

2,2’-(Hidroxi-imino)-biszetánszulfonsav dinátrium-sójának (CAS RN 133986-51-3) vizes oldata, több mint 33,5 tömegszázalék, de legfeljebb 36,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.5035

ex 2930 90 98

10

2,3-Bisz((2-merkaptoetil)tio)-1-propántiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

-

2022.12.31.

0.6769

ex 2930 90 98

22

Tembotrion (ISO) (CAS RN 335104-84-2), legalább 94,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6873

ex 2930 90 98

26

Folpet (ISO)(CAS RN 133-07-3), legalább 97,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6617

ex 2930 90 98

53

Bisz(4-klór-fenil)-szulfon (CAS RN 80-07-9)

0 %

-

2025.12.31.

0.5114

ex 2930 90 98

55

Tiokarbamid (CAS RN 62-56-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.6917

ex 2931 90 00

63

Klór-etenil-dimetil-szilán (CAS RN 1719-58-0)

0 %

-

2021.12.31.

0.6946

ex 2931 90 00

65

Bisz(4-terc-butil-fenil)jodónium-hexafluor-foszfát (CAS RN 61358-25-6)

0 %

-

2021.12.31.

0.6620

ex 2932 20 90

65

Nátrium 4-(metoxi-karbonil)-5-oxo-2,5-dihidrofurán-3-olát (CAS RN 1134960-41-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.7639

ex 2932 99 00

27

(2-Butil-3-benzofuranil)(4-hidroxi-3,5-dijód-fenil)metanon (CAS RN 1951-26-4), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2023.12.31.

0.4907

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioxepin-3-on (CAS RN 28940-11-6)

0 %

-

2021.12.31.

0.6771

ex 2932 99 00

65

4,4-Dimetil-3,5,8-trioxa-biciklo[5,1,0]oktán (CAS RN 57280-22-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.7811

ex 2933 19 90

33

Fipronil (ISO) (CAS RN 120068-37-3), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, állatgyógyászati gyógyszerek gyártásához (2)

0 %

-

2024.12.31.

0.6835

ex 2933 21 00

55

1-Amino-hidantoin-hidroklorid (CAS RN 2827-56-7)

0 %

-

2025.12.31.

0.5115

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetilhidantoin (CAS RN 77-71-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.6812

ex 2933 39 99

14

N,4-Dimetil-1-(fenil-metil)- 3-piperidin-amin-hidroklorid (1:2) (CAS RN 1228879-37-5)

0 %

-

2022.12.31.

0.4842

ex 2933 39 99

20

Réz-pirition por (CAS RN 14915-37-8)

0 %

-

2021.12.31.

0.6813

ex 2933 39 99

26

2-[4-(Hidrazinil-metil)fenil]-piridin-dihidroklorid (CAS RN 1802485-62-6)

0 %

-

2022.12.31.

0.5129

ex 2933 39 99

85

2-Klór-5-klórmetil-piridin (CAS RN 70258-18-3)

0 %

-

2025.12.31.

0.6773

ex 2933 49 10

50

1-Ciklopropil-6,7,8-trifluor-1,4-dihidro-4-oxo-3-kinolinkarboxilsav (CAS RN 94695-52-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.4927

ex 2933 49 90

30

Kvinolin (CAS RN 91-22-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.6763

ex 2933 59 95

21

N-(2-oxo-1,2-dihidropirimidin-4-il)benzamid (CAS RN 26661-13-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6677

ex 2933 59 95

47

6-Metil-2-oxo-perhidro-pirimidin-4-il-karbamid (CAS RN 1129-42-6), legalább 94 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6774

ex 2933 69 80

13

Metribuzin (ISO) (CAS RN 21087-64-9), legalább 93 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6621

ex 2933 69 80

15

2-Klór-4,6-dimetoxi-1,3,5-triazin (CAS RN 3140-73-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.6951

ex 2933 69 80

17

Benzo-guanamin (CAS RN 91-76-9)

0 %

-

2021.12.31.

0.5131

ex 2933 69 80

55

Terbutrin (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.4957

ex 2933 69 80

60

Cianursav (CAS RN 108-80-5)

0 %

-

2025.12.31.

0.4985

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-oxo-1-pirrolidin-acetamid L-(+)-tartarát, (CAS RN 754186-36-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6872

ex 2933 99 80

16

Piridát (ISO)(CAS RN 55512-33-9), legalább 90 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6829

ex 2933 99 80

21

1-(Bisz(dimetil-amino)metilén)-1H-[1,2,3]triazol[4,5-b]piridinium-3-oxid-hexafluor-foszfát(V) (CAS RN 148893-10-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.6599

ex 2933 99 80

54

3-(Szalicioil-amino)-1,2,4-triazol (CAS RN 36411-52-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.6933

ex 2933 99 80

87

Karfentrazon-etil (ISO) (CAS RN 128639-02-1), legalább 90 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.4955

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloxiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetát (CAS RN 143183-03-3)

0 %

-

2022.12.31.

0.4910

ex 2934 20 80

70

N,N-Bisz(1,3-benzotiazol-2-il-szulfanil)-2-metilpropán-2-amin (CAS RN 3741-80-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.4942

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioxanten-9-on (CAS RN 82799-44-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6824

ex 2934 99 90

39

4-(Oxiran-2-ilmetoxi)-9H-karbazol (CAS RN 51997-51-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.6823

ex 2934 99 90

41

11-[4-(2-Klór-etil)-1-piperazinil]-dibenzo(b,f)(1,4)tiazepin (CAS RN 352232-17-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6893

ex 2934 99 90

44

Propikonazol (ISO) (CAS RN 60207-90-1), legalább 92 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.5133

ex 2934 99 90

86

Ditianon (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

-

2025.12.31.

0.5136

ex 2934 99 90

87

2,2’-(1,4-Fenilén)-bisz(4H-3,1-benzoxazin-4-on) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.5036

ex 2935 90 90

42

Penoxsulam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6777

ex 2935 90 90

54

Propoxikarbazon-nátrium (ISO) (CAS RN 181274-15-7), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.6802

ex 2935 90 90

56

N-(p-Toluén-szulfonil)-N'-(3-(p-toluén-szulfonil-oxi)fenil)karbamid (CAS RN 232938-43-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.6903

ex 2935 90 90

57

N-{2-[(fenil-karbamoil)amino]fenil}benzol-szulfonamid (CAS RN 215917-77-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.6664

ex 2935 90 90

59

Flazaszulfuron (ISO)(CAS RN 104040-78-0), legalább 94 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.4944

ex 2938 90 30

10

Ammónium-glicirrizát (CAS RN 53956-04-0)

0 %

-

2025.12.31.

0.6600

ex 3201 90 90

ex 3202 90 00

40

10

Acacia mearnsii kivonat, ammónium-klorid és formaldehid reakcióterméke (CAS RN 85029-52-3)

0 %

-

2021.12.31.

0.5091

ex 3204 11 00

20

C.I. Disperse Yellow 241 színezék (CAS RN 83249-52-9) és azon alapuló készítmények legalább 97 tömegszázalék C.I. Disperse Yellow 241 színezéktartalommal

0 %

-

2021.12.31.

0.5134

ex 3204 11 00

45

Diszperziós színezékek készítménye, amely

| — | C.I. Disperse Orange 61 színezéket (CAS RN 12270-45-0) vagy Disperse Orange 288 színezéket (CAS RN 96662-24-7), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61 színezéket (CAS RN 12270-45-0) vagy Disperse Orange 288 színezéket (CAS RN 96662-24-7),

| — | C.I. Disperse Blue 291:1 színezéket (CAS RN 872142-01-3), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1 színezéket (CAS RN 872142-01-3),

| — | C.I. Disperse Violet 93:1 színezéket (CAS RN 122463-28-9) tartalmaz, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1 színezéket (CAS RN 122463-28-9) tartalmaz,

C.I. Disperse Red 54 színezék-tartalommal is (CAS RN 6657-37-0).

0 %

-

2025.12.31.

0.6652

ex 3204 12 00

70

C.I. Acid Blue 25 színezék (CAS RN 6408-78-2) és azon alapuló készítmények legalább 80 tömegszázalék C.I. Acid Blue 25 színezéktartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.6603

ex 3204 17 00

33

C.I. Pigment Blue 15:1 színezék (CAS RN 147-14-8) és azon alapuló készítmények legalább 35 tömegszázalék C.I. Pigment Blue 15:1 színezéktartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.5100

ex 3204 19 00

73

C.I. Solvent Blue 104 színezék (CAS RN 116-75-6) és azon alapuló készítmények legalább 97 tömegszázalék C.I. Solvent Blue 104 színezéktartalommal

0 %

-

2021.12.31.

0.6726

ex 3208 90 19

55

Propilén és maleinsav-anhidrid kopolimerjének vagy polipropilén és propilén-maleinsav-anhidrid kopolimerje keverékének vagy polipropilén és propilén, izobutilén és maleinsav-anhidrid kopolimerje keverékének legalább 5 tömegszázalékos, de legfeljebb 20 tömegszázalékos készítménye szerves oldószerben

0 %

-

2021.12.31.

0.5031

ex 3215 90 70

40

Száraz festékpor, hibridgyanta-alapú (polisztirén-akril gyantából és poliészter gyantából készített), összekeverve

| — | viasszal, |
| --- | --- |

—

viasszal,

| — | vinilalapú polimerrel és |
| --- | --- |

—

vinilalapú polimerrel és

| — | színezőanyaggal |
| --- | --- |

—

színezőanyaggal

fénymásoló gépekben, faxkészülékekben, nyomtatókban és multifunkciós készülékekben használt festékflakonok gyártására  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.4863

ex 3402 11 90

10

Nátrium-lauril-metil-izetionát

0 %

-

2021.12.31.

0.6725

ex 3506 91 90

50

Készítmény, amely

| — | legalább 15 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék sztirol-butadién kopolimert vagy sztirol-izoprén kopolimert és |
| --- | --- |

—

legalább 15 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék sztirol-butadién kopolimert vagy sztirol-izoprén kopolimert és

| — | legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék pinén polimert vagy pentadién kopolimert tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 30 tömegszázalék pinén polimert vagy pentadién kopolimert tartalmaz,

oldva:

| — | metil-etil-ketonban (CAS RN 78-93-3), |
| --- | --- |

—

metil-etil-ketonban (CAS RN 78-93-3),

| — | heptánban (CAS RN 142-82-5) és |
| --- | --- |

—

heptánban (CAS RN 142-82-5) és

| — | toluolban (CAS RN 108-88-3) vagy könnyű alifás lakkbenzinben (CAS RN 64742-89-8). |
| --- | --- |

—

toluolban (CAS RN 108-88-3) vagy könnyű alifás lakkbenzinben (CAS RN 64742-89-8).

0 %

-

2021.12.31.

0.6759

ex 3802 10 00

10

Aktív szén és polietilén keveréke, por formában

0 %

-

2025.12.31.

0.6874

ex 3808 92 30

10

Mankozeb (ISO) (CAS RN 8018-01-7) legalább 500 kg-os közvetlen csomagolásban behozva (1)

0 %

-

2025.12.31.

0.5048

ex 3808 93 90

20

Benzil(purin-6-il)aminból álló készítmény glikololdatban:

| — | legalább 1,88 tömegszázalék,de legfeljebb 2,00 tömegszázalék benzil(purin-6-il)aminnal, |
| --- | --- |

—

legalább 1,88 tömegszázalék,de legfeljebb 2,00 tömegszázalék benzil(purin-6-il)aminnal,

növénynövekedés-szabályozókban használt fajta

0 %

-

2025.12.31.

0.5030

ex 3808 93 90

30

Vizes oldat:

| — | 1,8 tömegszázalék nátrium-para-nitrofenolát-tartalommal, |
| --- | --- |

—

1,8 tömegszázalék nátrium-para-nitrofenolát-tartalommal,

| — | 1,2 tömegszázalék nátrium-orto-nitrofenolát-tartalommal, |
| --- | --- |

—

1,2 tömegszázalék nátrium-orto-nitrofenolát-tartalommal,

| — | 0,6 tömegszázalék nátrium-5-nitroguaiakolát-tartalommal, |
| --- | --- |

—

0,6 tömegszázalék nátrium-5-nitroguaiakolát-tartalommal,

növénynövekedés-szabályozók gyártásához  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.5088

ex 3808 93 90

50

Por alakú készítmény:

| — | legalább 55 tömegszázalék Gibberellin A4-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 55 tömegszázalék Gibberellin A4-tartalommal,

| — | legalább 1, de legfeljebb 35 tömegszázalék Gibberellin A7-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 1, de legfeljebb 35 tömegszázalék Gibberellin A7-tartalommal,

| — | legalább 90 tömegszázalék kombinált Gibberellin A4- és Gibberellin A7-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 90 tömegszázalék kombinált Gibberellin A4- és Gibberellin A7-tartalommal,

| — | legfeljebb 10 tömegszázalék kombinált víz- és más természetesen előforduló Gibberellin-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 10 tömegszázalék kombinált víz- és más természetesen előforduló Gibberellin-tartalommal,

növénynövekedés-szabályozókban használt fajtájúval

0 %

-

2021.12.31.

0.6532

ex 3808 94 20

30

Bróm-klór-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-dion (CAS RN 32718-18-6), amely

| — | 1,3-Diklór-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 118-52-5), |
| --- | --- |

—

1,3-Diklór-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 118-52-5),

| — | 1,3-Dibróm-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 77-48-5), |
| --- | --- |

—

1,3-Dibróm-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 77-48-5),

| — | 1-Bróm,3-klór-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 16079-88-2) és/vagy |
| --- | --- |

—

1-Bróm,3-klór-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 16079-88-2) és/vagy

| — | 1-Klór,3-bróm-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 126-06-7) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

1-Klór,3-bróm-5,5-dimetil-imidazolidin-2,4-diont (CAS RN 126-06-7) tartalmaz.

0 %

-

2024.12.31.

0.6904

ex 3811 21 00

12

Diszpergálószer, amely

| — | poliizobutenil-borostyánkősav és pentaeritritol észtereit (CAS RN 103650-95-9), |
| --- | --- |

—

poliizobutenil-borostyánkősav és pentaeritritol észtereit (CAS RN 103650-95-9),

| — | 35 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 55 tömegszázalék ásványolajokat és |
| --- | --- |

—

35 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 55 tömegszázalék ásványolajokat és

| — | legfeljebb 0,05 tömegszázalék klórt tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,05 tömegszázalék klórt tartalmaz,

kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6906

ex 3811 21 00

14

Diszpergálószer, amely

| — | polietilén-poliaminok poliizobutenil-borostyánkősav-anhidriddel (CAS RN 147880-09-9) képzett reakciótermékeiből nyert poliizobutén-szukcinimidet tartalmaz, |
| --- | --- |

—

polietilén-poliaminok poliizobutenil-borostyánkősav-anhidriddel (CAS RN 147880-09-9) képzett reakciótermékeiből nyert poliizobutén-szukcinimidet tartalmaz,

| — | több mint 35 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz, |
| --- | --- |

—

több mint 35 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz,

| — | legfeljebb 0,05 tömegszázalék klórtartalommal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,05 tömegszázalék klórtartalommal,

| — | kevesebb mint 15 teljes bázisszámmal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 15 teljes bázisszámmal rendelkezik,

kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6907

ex 3811 21 00

16

Mosó- és tisztítószer, amely

| — | béta-amino-karbonil-alkil-fenol kalciumsóját (az alkil-fenol Mannich-reakción alapuló reakcióterméke), |
| --- | --- |

—

béta-amino-karbonil-alkil-fenol kalciumsóját (az alkil-fenol Mannich-reakción alapuló reakcióterméke),

| — | több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz, és |
| --- | --- |

—

több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz, és

| — | több mint 120 teljes bázisszámmal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

több mint 120 teljes bázisszámmal rendelkezik,

kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6905

ex 3811 21 00

18

Mosó- és tisztítószer, amely:

| — | hosszú láncú alkil-toluén-kalcium-szulfonátokat, |
| --- | --- |

—

hosszú láncú alkil-toluén-kalcium-szulfonátokat,

| — | 30 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 50 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz, és |
| --- | --- |

—

30 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 50 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaz, és

| — | több mint 310, de legfeljebb 340 teljes bázisszámmal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

több mint 310, de legfeljebb 340 teljes bázisszámmal rendelkezik,

kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6671

ex 3811 21 00

75

Adalékanyagok, amelyek:

| — | kálcium (C10–C14)-dialkil-benzolszulfonátot, |
| --- | --- |

—

kálcium (C10–C14)-dialkil-benzolszulfonátot,

| — | több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaznak, |
| --- | --- |

—

több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaznak,

legfeljebb 10 teljes bázisszámmal, kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához. (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.6669

ex 3811 21 00

77

Habzásgátló adalékanyagok:

| — | 2-etil-hexil-akrilát és etil-akrilát- kopolimerből és |
| --- | --- |

—

2-etil-hexil-akrilát és etil-akrilát- kopolimerből és

| — | több mint 50 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék ásványolajokból, |
| --- | --- |

—

több mint 50 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék ásványolajokból,

kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.6666

ex 3811 21 00

80

Adalékanyagok, amelyek

| — | poliizobutilén-alapú aromás poliamin-szukcinimidet, |
| --- | --- |

—

poliizobutilén-alapú aromás poliamin-szukcinimidet,

| — | több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaznak, |
| --- | --- |

—

több mint 40 tömegszázalék, de legfeljebb 60 tömegszázalék ásványolajokat tartalmaznak,

több mint 0,6 tömegszázalék, de legfeljebb 0,9 tömegszázalék nitrogén-tartalommal, kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.6668

ex 3811 29 00

65

Adalékanyagok, amelyek szulfurált növényi olaj keverékből, hosszú láncú α-olefinekből és tallolaj-zsírsavakból állnak, legalább 8 tömegszázalék, de legfeljebb 12 tömegszázalék kéntartalommal, kenőolaj-adalékanyagok keverékeinek gyártásához.  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.5062

ex 3815 90 90

30

Katalizátor, amely a következőket tartalmazó ásványolaj-szuszpenzióból áll:

| — | magnézium-kloridból és titán(III)-kloridból álló tetrahidrofurán komplexek és |
| --- | --- |

—

magnézium-kloridból és titán(III)-kloridból álló tetrahidrofurán komplexek és

| — | szilícium-dioxid |
| --- | --- |

—

szilícium-dioxid

| — | 6,6 (± 0,6) tömegszázalék magnéziumtartalommal és |
| --- | --- |

—

6,6 (± 0,6) tömegszázalék magnéziumtartalommal és

| — | 2,3 (± 0,2) tömegszázalék titántartalommal. |
| --- | --- |

—

2,3 (± 0,2) tömegszázalék titántartalommal.

0 %

-

2025.12.31.

0.2783

ex 3815 90 90

80

Katalizátor, amely elsősorban dinonil-naftalin-diszulfonsavból áll, izobutanolos oldat formájában.

0 %

-

2025.12.31.

0.6810

ex 3824 99 92

23

Titán(IV) (CAS RN 109037-78-7) butil-foszfáttal képzett komplexei, etanolban és propán-2-olban oldva

0 %

-

2025.12.31.

0.4909

ex 3824 99 92

29

Készítmény, amely

| — | legalább 85 tömegszázalék, de legfeljebb 99 tömegszázalék butil-2-cián-3-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)-akrilát polietilénglikol-étert és |
| --- | --- |

—

legalább 85 tömegszázalék, de legfeljebb 99 tömegszázalék butil-2-cián-3-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)-akrilát polietilénglikol-étert és

| — | legalább 1 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék polioxi-etilén (20) szorbitán-trioleátot tartalmaz. |
| --- | --- |

—

legalább 1 tömegszázalék, de legfeljebb 15 tömegszázalék polioxi-etilén (20) szorbitán-trioleátot tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.6779

ex 3824 99 92

40

2-Klór-5-(klór-metil)-piridin (CAS RN 70258-18-3) oldata szerves oldószerben

0 %

-

2025.12.31.

0.7742

ex 3824 99 92

52

Elektrolit, amely

| — | legalább 5 %, de legfeljebb 20 % lítium-hexafluor-foszfátot (CAS RN 21324-40-3) vagy lítium-tetrafluor-borátot (CAS RN 14283-07-9), |
| --- | --- |

—

legalább 5 %, de legfeljebb 20 % lítium-hexafluor-foszfátot (CAS RN 21324-40-3) vagy lítium-tetrafluor-borátot (CAS RN 14283-07-9),

| — | legalább 60 %, de legfeljebb 90 % etilén-karbonát (CAS RN 96-49-1), dimetil-karbonát (CAS RN 616-38-6) és/vagy etil-metil-karbonát (CAS RN 623-53-0) keverékét, |
| --- | --- |

—

legalább 60 %, de legfeljebb 90 % etilén-karbonát (CAS RN 96-49-1), dimetil-karbonát (CAS RN 616-38-6) és/vagy etil-metil-karbonát (CAS RN 623-53-0) keverékét,

| — | legalább 0,5 %, de legfeljebb 20 % 1,3,2-dioxatiolán-2,2-dioxidot (CAS RN 1072-53-3) tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legalább 0,5 %, de legfeljebb 20 % 1,3,2-dioxatiolán-2,2-dioxidot (CAS RN 1072-53-3) tartalmaz,

gépjármű-telepek gyártásához.  (2)

3.2 %

-

2021.12.31.

0.5050

ex 3824 99 92

61

3’,4’,5’-Trifluorbifenil-2-amin, legalább 80 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék 3’,4’,5’-trifluor-bifenil-2-amin-tartalmú toluolos oldat formájában

0 %

-

2025.12.31.

0.6720

ex 3824 99 92

68

Készítmény, amely

| — | 20 (±1) tömegszázalék ((3-(szek-butil)-4-(deciloxi)fenil)metántriil) tribenzolt (CAS RN 1404190-37-9) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

20 (±1) tömegszázalék ((3-(szek-butil)-4-(deciloxi)fenil)metántriil) tribenzolt (CAS RN 1404190-37-9) tartalmaz.

Oldva:

| — | 10 (± 5) tömegszázalék 2-szek-butilfenolban (CAS RN 89-72-5) |
| --- | --- |

—

10 (± 5) tömegszázalék 2-szek-butilfenolban (CAS RN 89-72-5)

| — | 64 ( ±7) tömegszázalék lakkbenzinben (kőolaj), nehéz aromás (CAS RN 64742-94-5) és |
| --- | --- |

—

64 ( ±7) tömegszázalék lakkbenzinben (kőolaj), nehéz aromás (CAS RN 64742-94-5) és

| — | 6 (± 1,0) tömegszázalék naftalinban (CAS RN 91-20-3). |
| --- | --- |

—

6 (± 1,0) tömegszázalék naftalinban (CAS RN 91-20-3).

0 %

-

2025.12.31.

0.6719

ex 3824 99 92

69

Készítmény, amely

| — | legalább 80 tömegszázalék, de legfeljebb 92 tömegszázalék biszfenol-A bisz(difenil-foszfát)-ot (CAS RN 5945-33-5), |
| --- | --- |

—

legalább 80 tömegszázalék, de legfeljebb 92 tömegszázalék biszfenol-A bisz(difenil-foszfát)-ot (CAS RN 5945-33-5),

| — | legalább 7 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék biszfenol-A- bisz(difenil-foszfát)-oligomert és |
| --- | --- |

—

legalább 7 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék biszfenol-A- bisz(difenil-foszfát)-oligomert és

| — | legfeljebb 1 tömegszázalék trifenil-foszfátot (CAS RN 115-86-6) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 tömegszázalék trifenil-foszfátot (CAS RN 115-86-6) tartalmaz.

0 %

-

2021.12.31.

0.3069

ex 3824 99 92

88

2,4,7,9-Tetrametildek-5-in-4,7-diol, hidroxietilált (CAS RN 9014-85-1)

0 %

-

2025.12.31.

0.4719

ex 3824 99 93

35

Paraffin, legalább 70 %-ban klórozott (CAS RN 63449-39-8)

0 %

-

2024.12.31.

0.7313

ex 3824 99 96

45

Lítium-nikkel-kobalt-alumínium-oxid por (CAS RN 177997-13-6):

| — | kevesebb mint 10μm szemcsemérettel, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 10μm szemcsemérettel,

| — | tisztasága több mint 98 tömegszázalék |
| --- | --- |

—

tisztasága több mint 98 tömegszázalék

3.2 %

-

2021.12.31.

0.6628

ex 3824 99 96

46

Mangán-cink-ferrit granulátum, amely

| — | legalább 52 tömegszázalék, de legfeljebb 76 tömegszázalék vas(III)-oxidot, |
| --- | --- |

—

legalább 52 tömegszázalék, de legfeljebb 76 tömegszázalék vas(III)-oxidot,

| — | legalább 13 tömegszázalék, de legfeljebb 42 tömegszázalék mangán(II)-oxidot és |
| --- | --- |

—

legalább 13 tömegszázalék, de legfeljebb 42 tömegszázalék mangán(II)-oxidot és

| — | legalább 2 tömegszázalék, de legfeljebb 22 tömegszázalék cink-oxidot tartalmaz. |
| --- | --- |

—

legalább 2 tömegszázalék, de legfeljebb 22 tömegszázalék cink-oxidot tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.6749

ex 3824 99 96

48

Cirkónium-oxid (ZrO2), kalcium-oxiddal stabilizálva (CAS RN 68937-53-1), legalább 92 tömegszázalék, de legfeljebb 97 tömegszázalék cirkónium-oxid-tartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.6897

ex 3901 40 00

30

Oktén lineáris kis sűrűségű polietilén (LLDPE), Ziegler-Natta katalizációs módszerrel előállítva, labdacs (pellet) formában:

| — | több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék kopolimerrel, |
| --- | --- |

—

több mint 10 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék kopolimerrel,

| — | legalább 0,7 g/10 perc, de legfeljebb 0,9 g/10 perc folyásindexszel (MFR 190 °C/2,16 kg) és |
| --- | --- |

—

legalább 0,7 g/10 perc, de legfeljebb 0,9 g/10 perc folyásindexszel (MFR 190 °C/2,16 kg) és

| — | legalább 0,911 g/cm3, de legfeljebb 0,913 g/cm3 sűrűséggel, |
| --- | --- |

—

legalább 0,911 g/cm3, de legfeljebb 0,913 g/cm3 sűrűséggel,

rugalmas élelmiszercsomagoláshoz használatos filmek ko-extrudálásos feldolgozásához  (2)

0 %

m3

2025.12.31.

0.6920

ex 3901 90 80

53

Etilén és akrilsav kopolimere (CAS RN 9010-77-9):

| — | legalább 18,5 tömegszázalék, de legfeljebb 49,5 tömegszázalék akrilsav-tartalommal (ASTM D4094) és |
| --- | --- |

—

legalább 18,5 tömegszázalék, de legfeljebb 49,5 tömegszázalék akrilsav-tartalommal (ASTM D4094) és

| — | legalább 10 g/10 perc folyásindexszel (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238) |
| --- | --- |

—

legalább 10 g/10 perc folyásindexszel (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238)

0 %

m3

2025.12.31.

0.6734

ex 3901 90 80

55

Etilén-akrilsav-kopolimer cink- vagy nátrium-sója:

| — | legalább 6 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék akrilsav-tartalommal és |
| --- | --- |

—

legalább 6 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék akrilsav-tartalommal és

| — | legalább 1 g/10 perc folyásindexszel 190 °C/2,16 kg értéken (ASTM D1238 szerint mérve) |
| --- | --- |

—

legalább 1 g/10 perc folyásindexszel 190 °C/2,16 kg értéken (ASTM D1238 szerint mérve)

0 %

-

2025.12.31.

0.5049

ex 3901 90 80

67

Kizárólag etilénből és metakrilsav-monomerekből készült kopolimer, amelynek metakrilsav-tartalma legalább 11 tömegszázalék.

0 %

-

2025.12.31.

0.6736

ex 3903 90 90

65

Sztirol -2, 5-furándion-(1-metil-etil)benzol-kopolimer, pelyhek vagy por formájában (CAS RN 26762-29-8)

0 %

-

2025.12.31.

0.6804

ex 3903 90 90

70

Kopolimer granulátum formájában, amely

| — | 75 tömegszázalék (± 7 tömegszázalék) sztirolt és |
| --- | --- |

—

75 tömegszázalék (± 7 tömegszázalék) sztirolt és

| — | 25 tömegszázalék (± 7 tömegszázalék) metil-metakrilátot tartalmaz. |
| --- | --- |

—

25 tömegszázalék (± 7 tömegszázalék) metil-metakrilátot tartalmaz.

0 %

m3

2025.12.31.

0.4981

ex 3904 69 80

81

Poli(vinilidén-flourid) (CAS RN 24937-79-9)

0 %

-

2025.12.31.

0.6672

ex 3906 90 90

33

Butil-akrilát-alkil-metakrilát mag-héj szerkezetű kopolimer, legalább 5 μm, de legfeljebb 10 μm részecskemérettel

0 %

-

2025.12.31.

0.6663

ex 3906 90 90

37

Trimetilol-propán-trimetakrilát-metil-metakrilát-kopolimer (CAS RN 28931-67-1), mikrogömb formájában, 3 μm átlagos átmérővel

0 %

-

2025.12.31.

0.6891

ex 3907 10 00

20

Polioxi-metilén acetil végződésekkel, amely polidimetil-sziloxánt és tereftálsav-1,4-fenil-diamin-kopolimer szálakat tartalmaz.

0 %

-

2022.12.31.

0.6839

ex 3907 30 00

15

Epoxigyanta, halogénmentes,

| — | több mint 2 tömegszázalék foszforral a szilárdanyag-tartalomra számítva, kémiailag kötve az epoxigyantában, |
| --- | --- |

—

több mint 2 tömegszázalék foszforral a szilárdanyag-tartalomra számítva, kémiailag kötve az epoxigyantában,

| — | hidrolizálható klorid nélkül vagy kevesebb mint 300 ppm hidrolizálható kloriddal és |
| --- | --- |

—

hidrolizálható klorid nélkül vagy kevesebb mint 300 ppm hidrolizálható kloriddal és

| — | oldószertartalommal, |
| --- | --- |

—

oldószertartalommal,

nyomtatott áramkörök előállításához használatos prepreg lemezek vagy tekercsek gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6840

ex 3907 30 00

25

Epoxigyanta

| — | legalább 21 tömegszázalék brómtartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 21 tömegszázalék brómtartalommal,

| — | hidrolizálható klorid nélkül vagy kevesebb mint 500 ppm hidrolizálható kloriddal és |
| --- | --- |

—

hidrolizálható klorid nélkül vagy kevesebb mint 500 ppm hidrolizálható kloriddal és

| — | oldószertartalommal |
| --- | --- |

—

oldószertartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.4940

ex 3907 99 80

ex 3913 90 00

30

20

Poli(hidroxi-alkanoát), amely túlnyomó részben poli(3-hidroxi-butirát)-ból áll.

0 %

-

2025.12.31.

0.5057

ex 3907 99 80

80

Kopolimer, amely legalább 72 tömegszázalékban tereftálsavból és/vagy annak származékaiból és ciklohexán-dimetanolból áll, lineáris és/vagy ciklikus diolokkal kiegészítve.

0 %

-

2025.12.31.

0.5032

ex 3909 40 00

20

Hőre keményedő gyantapor, amelyben a mágneses részecskék egyenletes eloszlásban vannak jelen, fénymásolókhoz, faxgépekhez, nyomtatókhoz és multifunkciós készülékekehez való tinta gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6921

ex 3910 00 00

15

Dimetil, metil(propil(polipropilén-oxid))sziloxán (CAS RN 68957-00-6), trimetilsziloxi-lezárással

0 %

-

2021.12.31.

0.7217

ex 3910 00 00

45

Dimetil-sziloxán, hidroxi-lezárású polimer 38–100 mPa·s viszkozitással (CAS RN 70131-67-8)

0 %

-

2021.12.31.

0.5109

ex 3911 90 99

35

Etilén és maleinsav-anhidrid (EMA) módosított kopolimerje

0 %

-

2025.12.31.

0.4953

ex 3912 11 00

40

Cellulóz-diacetát por

0 %

-

2025.12.31.

0.6718

ex 3912 39 85

50

Polikvaternium 10 (CAS RN 68610-92-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.4757

ex 3919 10 80

37

Politetrafluor-etilén film:

| — | legalább 100μm vastagsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 100μm vastagsággal,

| — | legfeljebb 100 % szakadási nyúlással, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 % szakadási nyúlással,

| — | egyik oldalán nyomásérzékeny szilikonragasztóval bevonva |
| --- | --- |

—

egyik oldalán nyomásérzékeny szilikonragasztóval bevonva

0 %

-

2025.12.31.

0.4761

ex 3919 10 80

ex 3919 90 80

43

26

Etilén-vinil-acetát film:

| — | legalább 100 μm vastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 100 μm vastagságú,

| — | egyik oldalán nyomásérzékeny vagy UV-érzékeny akrilragasztóval és egy poliészter vagy polipropilén fedőréteggel bevonva |
| --- | --- |

—

egyik oldalán nyomásérzékeny vagy UV-érzékeny akrilragasztóval és egy poliészter vagy polipropilén fedőréteggel bevonva

0 %

-

2022.12.31.

0.6886

ex 3919 10 80

63

Fényvisszaverő film, amely a következőkből áll:

| — | egy akrilgyantaréteg adatok vagy másolatok vagy meghatározott felhasználású hivatalos jelzések hamisítása, módosítása vagy cseréje elleni lézer nyomatokkal, |
| --- | --- |

—

egy akrilgyantaréteg adatok vagy másolatok vagy meghatározott felhasználású hivatalos jelzések hamisítása, módosítása vagy cseréje elleni lézer nyomatokkal,

| — | egy akrilgyantaréteg beágyazott üveggyöngyökkel, |
| --- | --- |

—

egy akrilgyantaréteg beágyazott üveggyöngyökkel,

| — | egy melamin-keresztkötésű anyaggal keményített akrilgyantaréteg, |
| --- | --- |

—

egy melamin-keresztkötésű anyaggal keményített akrilgyantaréteg,

| — | egy fémréteg, |
| --- | --- |

—

egy fémréteg,

| — | egy akril ragasztóréteg és |
| --- | --- |

—

egy akril ragasztóréteg és

| — | egy lehúzható védőfilm. |
| --- | --- |

—

egy lehúzható védőfilm.

0 %

-

2025.12.31.

0.4947

ex 3919 90 80

65

Legalább 40 μm, de legfeljebb 475 μm vastagságú öntapadó film, amely egy vagy több átlátszó, fémezett vagy színezett poli(etilén-tereftalát) rétegből áll, és amelynek egyik oldalát karcolásálló bevonat és másik oldalát pedig nyomásérzékeny ragasztó védőfólia borítja.

0 %

-

2025.12.31.

0.4925

ex 3919 90 80

70

Mikroporózus poliuretánból készült öntapadó polírozó korong, bélés nélkül is

0 %

-

2025.12.31.

0.4964

ex 3919 90 80

82

Fényvisszaverő fóla:

| — | egy poliuretán réteggel, |
| --- | --- |

—

egy poliuretán réteggel,

| — | egy mikroméretű üveggömbökből álló réteggel, |
| --- | --- |

—

egy mikroméretű üveggömbökből álló réteggel,

| — | egy galvanizált alumíniumból álló réteggel és |
| --- | --- |

—

egy galvanizált alumíniumból álló réteggel és

| — | egy egyik vagy mindkét oldalán lehúzható védőfóliával fedett ragasztóréteggel, |
| --- | --- |

—

egy egyik vagy mindkét oldalán lehúzható védőfóliával fedett ragasztóréteggel,

| — | egy poli(vinil-klorid) réteggel vagy anélkül, |
| --- | --- |

—

egy poli(vinil-klorid) réteggel vagy anélkül,

| — | egy adatok hamisítása, módosítása vagy cseréje, illetve sokszorosítás elleni lézernyomatokat vagy meghatározott célra szolgáló hivatalos jelzéseket tartalmazó vagy azok nélküli réteggel |
| --- | --- |

—

egy adatok hamisítása, módosítása vagy cseréje, illetve sokszorosítás elleni lézernyomatokat vagy meghatározott célra szolgáló hivatalos jelzéseket tartalmazó vagy azok nélküli réteggel

0 %

-

2025.12.31.

0.6640

ex 3920 10 40

40

Csőfilm, túlnyomórészt polietilénből, rétegelt:

| — | háromrétegű zárórétegből: etilén-vinil-alkohol magréteggel mindkét oldalán poliamid-réteggel borítva, mindkét oldalán legalább egy polietilén-réteggel borítva, |
| --- | --- |

—

háromrétegű zárórétegből: etilén-vinil-alkohol magréteggel mindkét oldalán poliamid-réteggel borítva, mindkét oldalán legalább egy polietilén-réteggel borítva,

| — | legalább 55 μm teljes vastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 55 μm teljes vastagságú,

| — | legalább 500 mm, de legfeljebb 600 mm átmérővel |
| --- | --- |

—

legalább 500 mm, de legfeljebb 600 mm átmérővel

0 %

-

2025.12.31.

0.3357

ex 3920 62 19

48

Poli(etilén-tereftalát) lemezek vagy tekercsek:

| — | mindkét oldalon egy epoxi-akrilgyanta réteggel bevonva, |
| --- | --- |

—

mindkét oldalon egy epoxi-akrilgyanta réteggel bevonva,

| — | 37 μm (± 3 μm) teljes vastagsággal |
| --- | --- |

—

37 μm (± 3 μm) teljes vastagsággal

0 %

-

2025.12.31.

0.2589

ex 3920 62 19

52

Polietilén-tereftalát, polietilén-naftalát vagy hasonló poliészter film, egyik oldalán fémmel és/vagy fémoxidokkal bevonva, alumíniumtartalma kevesebb, mint 0,1 tömegszázalék, vastagsága legfeljebb 300 μm és fajlagos felszíni ellenállása legfeljebb 10 000 ohm (per négyzet) (ASTM D257 szerinti módszerrel mérve)

0 %

-

2023.12.31.

0.6911

ex 3921 19 00

40

Átlátszó, mikroporózus polietilén film akrilsavval beojtva, tekercsben:

| — | legalább 98 mm, de legfeljebb 170 mm szélességű |
| --- | --- |

—

legalább 98 mm, de legfeljebb 170 mm szélességű

| — | legalább 15 μm, de legfeljebb 36 μm vastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 15 μm, de legfeljebb 36 μm vastagságú,

lúgos telepek elválasztóinak gyártásához használatos

3.2 %

-

2021.12.31.

0.7263

ex 3921 19 00

45

Mikroporózus, egyrétegű polipropilén film vagy mikroporózus, háromrétegű polipropilén, polietilén és polipropilén film, mindegyik filmnek:

| — | a gyártásirányra keresztben mért (TD) zsugorodása zéró, |
| --- | --- |

—

a gyártásirányra keresztben mért (TD) zsugorodása zéró,

| — | teljes vastagsága legalább 8 μm, de legfeljebb 50 μm, |
| --- | --- |

—

teljes vastagsága legalább 8 μm, de legfeljebb 50 μm,

| — | szélessége legalább 15 mm, de legfeljebb 900 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 15 mm, de legfeljebb 900 mm,

| — | hosszúsága több mint 200 m, de legfeljebb 8 000 m és |
| --- | --- |

—

hosszúsága több mint 200 m, de legfeljebb 8 000 m és

| — | átlagos pórusmérete 0,02–0,1 μm, |
| --- | --- |

—

átlagos pórusmérete 0,02–0,1 μm,

| — | 50–200 μm vastagságú nem szőtt polipropilén alátétlemezzel laminálva is, |
| --- | --- |

—

50–200 μm vastagságú nem szőtt polipropilén alátétlemezzel laminálva is,

| — | felületaktív anyaggal bevonva is, |
| --- | --- |

—

felületaktív anyaggal bevonva is,

| — | egy vagy két oldalukon legalább 1 μm, de legfeljebb 5 μm vastagságú kerámiaréteggel bevonva is, |
| --- | --- |

—

egy vagy két oldalukon legalább 1 μm, de legfeljebb 5 μm vastagságú kerámiaréteggel bevonva is,

| — | egy vagy két oldalukon legalább 0,5 μm, de legfeljebb 5 μm vastagságú, PVdF- vagy hasonló típusú ragadós kötőanyaggal bevonva is |
| --- | --- |

—

egy vagy két oldalukon legalább 0,5 μm, de legfeljebb 5 μm vastagságú, PVdF- vagy hasonló típusú ragadós kötőanyaggal bevonva is

3.2 %

-

2021.12.31.

0.6742

ex 3921 90 55

40

Műanyag, háromrétegű lemez, tekercsben:

| — | amely egy 100 % nylon taft vagy nylon/poliészterrel kevert taft magrétegből áll, |
| --- | --- |

—

amely egy 100 % nylon taft vagy nylon/poliészterrel kevert taft magrétegből áll,

| — | mindkét oldalán poliamiddal bevonva, |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán poliamiddal bevonva,

| — | legfeljebb 135 μm teljes vastagságú, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 135 μm teljes vastagságú,

| — | legfeljebb 80 g/m2 össztömegű. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 80 g/m2 össztömegű.

0 %

m2

2025.12.31.

0.7335

ex 3926 30 00

ex 3926 90 97

50

48

Bevont külső vagy belső díszítő alkatrészek:

| — | egy akrilnitril-butadién-sztirol (ABS) kopolimerből polikarbonáttal keverve is és |
| --- | --- |

—

egy akrilnitril-butadién-sztirol (ABS) kopolimerből polikarbonáttal keverve is és

| — | egy PVC fóliából, |
| --- | --- |

—

egy PVC fóliából,

| — | nem tartalmaz réz-, nikkel- vagy krómréteget, |
| --- | --- |

—

nem tartalmaz réz-, nikkel- vagy krómréteget,

a 8701 –8705 vtsz. alá tartozó gépjárművek alkatrészeinek gyártásához  (2)

0 %

p/st

2022.12.31.

0.6717

ex 3926 90 97

23

Gépjárművek külső visszapillantó tükrének műanyag borítója, csíptetőkkel

0 %

p/st

2025.12.31.

0.3850

ex 3926 90 97

43

Keverék vízből és legalább 19 tömegszázalék, de legfeljebb 35 tömegszázalék, akril-nitril, metakril-nitril és izobornil-metakrilát vagy más metakrilát kopolimer, legalább 3 μm, de legfeljebb 4,95 μm átmérőjű expandált üreges mikrogömbökből

0 %

-

2023.12.31.

0.6708

ex 4009 42 00

20

Gumi féktömlő:

| — | textilzsinórral, |
| --- | --- |

—

textilzsinórral,

| — | 3,2 mm-es falvastagsággal, |
| --- | --- |

—

3,2 mm-es falvastagsággal,

| — | mindkét végén préselt, üreges, fém záróelemekkel és |
| --- | --- |

—

mindkét végén préselt, üreges, fém záróelemekkel és

| — | legalább egy összeszerelő-pánttal, |
| --- | --- |

—

legalább egy összeszerelő-pánttal,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6844

ex 4016 93 00

30

Téglalap etilén-propilén-dién gumitömítés:

| — | hosszúsága legalább 72 mm, de legfeljebb 825 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legalább 72 mm, de legfeljebb 825 mm,

| — | szélessége legalább 18 mm, de legfeljebb 155 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 18 mm, de legfeljebb 155 mm,

| — | csúcshőmérséklete legalább 150 °C, de legfeljebb 240 °C, |
| --- | --- |

—

csúcshőmérséklete legalább 150 °C, de legfeljebb 240 °C,

| — | legfeljebb 0,3 mm megengedett anyagkifolyással a prés öntőforma osztásának helyén |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,3 mm megengedett anyagkifolyással a prés öntőforma osztásának helyén

0 %

-

2025.12.31.

0.6884

ex 5403 39 00

10

Monofil szál, biológiailag lebontható (EN 14995 szabvány), legfeljebb 33 dtex finomságú, legalább 98 tömegszázalék polilaktid(PLA)-tartalommal, az élelmiszeripar számára szűrő műanyagok gyártásához  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.5059

ex 5603 13 10

20

Elemi polietilén szálakból sodorva-hurkolt nem szövött textília, bevonattal:

| — | tömege legalább 80g/m2, de legfeljebb 105 g/m2; és |
| --- | --- |

—

tömege legalább 80g/m2, de legfeljebb 105 g/m2; és

| — | közegellenállása (Gurley) legalább 8s, de legfeljebb 75s (az ISO5636/5 módszer szerint) |
| --- | --- |

—

közegellenállása (Gurley) legalább 8s, de legfeljebb 75s (az ISO5636/5 módszer szerint)

0 %

m2

2025.12.31.

0.5987

ex 5603 14 90

60

Nem szőtt textília, amely poli(etilén-tereftalát) sodorva-hurkolt töltőanyagból áll:

| — | tömege legalább 160 g/m2, de legfeljebb 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 160 g/m2, de legfeljebb 300 g/m2,

| — | nem rétegelve, |
| --- | --- |

—

nem rétegelve,

| — | a DIN 60335-2-69:2008 szabvány szerinti, legalább M szűrőosztályú szűrési hatékonysággal, |
| --- | --- |

—

a DIN 60335-2-69:2008 szabvány szerinti, legalább M szűrőosztályú szűrési hatékonysággal,

| — | pliszírozható. |
| --- | --- |

—

pliszírozható.

0 %

m2

2023.12.31.

0.4978

ex 6909 19 00

20

Szilícium-nitrid (Si3N4) görgők vagy golyók

0 %

-

2025.12.31.

0.7619

ex 7006 00 90

40

Szupercsavart nematikus (Super Twisted Nematic – STN) vagy csavart nematikus (Twisted Nematic – TN) minőségű nátronmész vagy boroszilikát üveglap:

| — | hosszúsága legalább 300 mm, de legfeljebb 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legalább 300 mm, de legfeljebb 1 500 mm,

| — | szélessége legalább 300 mm, de legfeljebb 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 300 mm, de legfeljebb 1 500 mm,

| — | vastagsága legalább 0,5 mm, de legfeljebb 1,1 mm, |
| --- | --- |

—

vastagsága legalább 0,5 mm, de legfeljebb 1,1 mm,

| — | egyik oldalán egy legalább 80 Ω, de legfeljebb 160 Ω ellenállású indium-ón-oxid-bevonattal, |
| --- | --- |

—

egyik oldalán egy legalább 80 Ω, de legfeljebb 160 Ω ellenállású indium-ón-oxid-bevonattal,

| — | szilícium-dioxid (SiO2) passziváló réteggel is az indium-ón-oxid réteg és az üvegfelület között, |
| --- | --- |

—

szilícium-dioxid (SiO2) passziváló réteggel is az indium-ón-oxid réteg és az üvegfelület között,

| — | másik oldalán többrétegű visszaverődés-gátló bevonattal is és |
| --- | --- |

—

másik oldalán többrétegű visszaverődés-gátló bevonattal is és

| — | géppel megmunkált (ferdén levágott) élekkel |
| --- | --- |

—

géppel megmunkált (ferdén levágott) élekkel

0 %

-

2023.12.31.

0.6870

ex 7009 10 00

40

Elektrokromatikus, automatikusan sötétedő, belső visszapillantó tükör, amely a következőkből áll:

| — | egy tükörtartó, |
| --- | --- |

—

egy tükörtartó,

| — | egy műanyag foglalat, |
| --- | --- |

—

egy műanyag foglalat,

| — | egy integrált áramkör, |
| --- | --- |

—

egy integrált áramkör,

a 87. árucsoportba tartozó gépjárművek gyártásához.  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.5021

ex 7019 19 10

20

Legalább 10,3 tex, de legfeljebb 11,9 tex finomsági számú fonal végtelen fonott üvegszálakból, amelyben a legalább 4,83 μm, de legfeljebb 5,83 μm átmérőjű szálak vannak túlsúlyban.

0 %

-

2025.12.31.

0.5020

ex 7019 19 10

25

Legalább 5,1 tex, de legfeljebb 6,0 tex finomsági számú fonal végtelen fonott üvegszálakból, amelyben a legalább 4,83 μm, de legfeljebb 5,83 μm átmérőjű szálak vannak túlsúlyban.

0 %

-

2025.12.31.

0.4853

ex 7202 99 80

10

Vas és diszprózium ötvözete:

| — | legalább 78 tömegszázalék diszpróziumtartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 78 tömegszázalék diszpróziumtartalommal,

| — | legalább 18, de legfeljebb 22 tömegszázalék vastartalommal |
| --- | --- |

—

legalább 18, de legfeljebb 22 tömegszázalék vastartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.7502

ex 7318 24 00

40

Csőbefogó csatlakozóelemek:

| — | 17-4PH leírás szerinti rozsdamentes acélból vagy a szerszámacél S7 leírás szerinti acélból, |
| --- | --- |

—

17-4PH leírás szerinti rozsdamentes acélból vagy a szerszámacél S7 leírás szerinti acélból,

| — | fémbefecskendezéses öntéssel előállítva, |
| --- | --- |

—

fémbefecskendezéses öntéssel előállítva,

| — | 38 HRC (±1) vagy 53 HRC (+2/–1) Rockwell-keménységű, |
| --- | --- |

—

38 HRC (±1) vagy 53 HRC (+2/–1) Rockwell-keménységű,

| — | legalább 7 mm x 4 mm x 5 mm, de legfeljebb 40 mm x 20 mm x 10 mm méretű |
| --- | --- |

—

legalább 7 mm x 4 mm x 5 mm, de legfeljebb 40 mm x 20 mm x 10 mm méretű

0 %

-

2023.12.31.

0.6680

ex 7326 90 98

40

Vas- és acélsúlyok:

| — | más anyagokból készült (alkat)részekkel is, |
| --- | --- |

—

más anyagokból készült (alkat)részekkel is,

| — | más fémekből készült (alkat)részekkel is, |
| --- | --- |

—

más fémekből készült (alkat)részekkel is,

| — | felületkezeltek is, |
| --- | --- |

—

felületkezeltek is,

| — | nyomtatottak is, |
| --- | --- |

—

nyomtatottak is,

távvezérlők gyártása során használatos

0 %

-

2025.12.31.

0.5029

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

ex 7606 12 99

10

21

25

Lemezek és rudak alumínium-lítium ötvözetből

0 %

-

2022.12.31.

0.5487

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

48

49

51

52

53

56

Alumíniumfólia tekercsben:

| — | 99,99 tömegszázalék tisztaságú, |
| --- | --- |

—

99,99 tömegszázalék tisztaságú,

| — | legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,2 mm vastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,2 mm vastagságú,

| — | 500 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

500 mm szélességű,

| — | 3–4 nm vastagságú felületoxid réteggel, |
| --- | --- |

—

3–4 nm vastagságú felületoxid réteggel,

| — | és több, mint 95 % kocka alakú textúrával |
| --- | --- |

—

és több, mint 95 % kocka alakú textúrával

0 %

-

2021.12.31.

0.4050

ex 7607 11 90

60

Sima alumíniumfólia a következő jellemzőkkel:

| — | legalább 99,98 % alumínium-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 99,98 % alumínium-tartalommal,

| — | legalább 0,070 mm, de legfeljebb 0,125 mm vastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 0,070 mm, de legfeljebb 0,125 mm vastagságú,

| — | kocka alakú textúrával, |
| --- | --- |

—

kocka alakú textúrával,

nagyfeszültségű maratáshoz használatos

3.7 %

-

2021.12.31.

0.7698

ex 7607 20 90

10

Alumíniumfólia tekercsben:

| — | egyik oldalán polipropilénnel vagy polipropilénnel és savval módosított polipropilénnel, a másik oldalán poliamiddal és polietilén-tereftaláttal bevonva, közöttük ragasztórétegekkel, |
| --- | --- |

—

egyik oldalán polipropilénnel vagy polipropilénnel és savval módosított polipropilénnel, a másik oldalán poliamiddal és polietilén-tereftaláttal bevonva, közöttük ragasztórétegekkel,

| — | szélessége legalább 200 mm, de legfeljebb 400 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 200 mm, de legfeljebb 400 mm,

| — | vastagsága legalább 0,138 mm, de legfeljebb 0,168 mm, |
| --- | --- |

—

vastagsága legalább 0,138 mm, de legfeljebb 0,168 mm,

lítium-ion telepcellák borításának gyártásához  (2)

3.7 %

-

2021.12.31.

0.6730

ex 8101 96 00

10

Volfrámhuzal legalább 99 tömegszázalék volfrám-tartalommal:

| — | maximális keresztmetszete legfeljebb 50 μm, |
| --- | --- |

—

maximális keresztmetszete legfeljebb 50 μm,

| — | ellenállása legalább 40 ohm, de legfeljebb 300 ohm 1 méteres hosszúságnál |
| --- | --- |

—

ellenállása legalább 40 ohm, de legfeljebb 300 ohm 1 méteres hosszúságnál

0 %

-

2025.12.31.

0.5097

ex 8104 30 00

35

Magnézium por:

| — | több mint 99,5 tömegszázalékos tisztaságú, |
| --- | --- |

—

több mint 99,5 tömegszázalékos tisztaságú,

| — | legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskeméretű |
| --- | --- |

—

legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskeméretű

0 %

-

2025.12.31.

0.4904

ex 8108 90 30

45

Titán-alumínium-vanádium-ötvözet (TiAl6V4) huzal, átmérője kevesebb mint 20 mm és megfelel az AMS 4928, 4965 vagy 4967 szabványoknak

0 %

-

2025.12.31.

0.6805

ex 8113 00 90

20

Téglatest alakú alumínium-szilícium-karbid (AlSiC) kompozit távtartó IGBT-modulok csomagolásához

0 %

-

2025.12.31.

0.5024

ex 8301 60 00

ex 8419 90 85

ex 8479 90 70

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 80

ex 8537 10 98

ex 8538 90 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

30

40

30

50

43

40

55

70

55

22

Szilikon vagy műanyag billentyűzetek, amelyek a következőkből állnak:

| — | közönséges fém alkatrészek és |
| --- | --- |

—

közönséges fém alkatrészek és

| — | műanyagból készült alkatrészekkel is, |
| --- | --- |

—

műanyagból készült alkatrészekkel is,

| — | epoxigyanta üvegszállal vagy fával megerősítve, |
| --- | --- |

—

epoxigyanta üvegszállal vagy fával megerősítve,

| — | nyomtatott vagy felületkezelt is, |
| --- | --- |

—

nyomtatott vagy felületkezelt is,

| — | elektromos vezetékkel is, |
| --- | --- |

—

elektromos vezetékkel is,

| — | a billentyűzethez rögzített membránnal is, |
| --- | --- |

—

a billentyűzethez rögzített membránnal is,

| — | egy- vagy többrétegű védőfilmmel is. |
| --- | --- |

—

egy- vagy többrétegű védőfilmmel is.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.4996

ex 8407 90 90

20

Cseppfolyósított propán-bután (LPG) gázzal működő kompakt motorrendszer

| — | hathengeres; |
| --- | --- |

—

hathengeres;

| — | legalább 75 kW, de legfeljebb 80 kW teljesítményű; |
| --- | --- |

—

legalább 75 kW, de legfeljebb 80 kW teljesítményű;

| — | nagy teljesítményű gépekben való folyamatos igénybevételnek megfelelően módosított szívó- és kipufogószelepekkel; |
| --- | --- |

—

nagy teljesítményű gépekben való folyamatos igénybevételnek megfelelően módosított szívó- és kipufogószelepekkel;

a 8427 vtsz. alá tartozó járművek gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6160

ex 8414 30 81

ex 8414 80 73

60

30

Hermetikus forgókompresszor hidro-fluór-szénhidrogén (HFC) vagy akár szénhidrogén hűtőközeghez , amely

| — | „on-off” egyfázisú váltakozó áramú (AC) vagy „kommutátor nélküli egyenáramú” (BLDC) változó sebességű motorral hajtott, |
| --- | --- |

—

„on-off” egyfázisú váltakozó áramú (AC) vagy „kommutátor nélküli egyenáramú” (BLDC) változó sebességű motorral hajtott,

| — | névleges teljesítménye legfeljebb 1,5 kW, |
| --- | --- |

—

névleges teljesítménye legfeljebb 1,5 kW,

| — | névleges feszültsége legalább 100 V, de legfeljebb 240 V, |
| --- | --- |

—

névleges feszültsége legalább 100 V, de legfeljebb 240 V,

| — | magassága legfeljebb 300 mm, |
| --- | --- |

—

magassága legfeljebb 300 mm,

| — | külső átmérője legfeljebb 150 mm, |
| --- | --- |

—

külső átmérője legfeljebb 150 mm,

| — | egységtömege legfeljebb 15 kg, |
| --- | --- |

—

egységtömege legfeljebb 15 kg,

háztartási készülékek, beleértve ruhaszárítók hőszivattyúinak gyártásához.  (2)

0 %

-

2023.12.31.

0.7317

ex 8414 80 22

20

Membrános légkompresszor:

| — | legalább 4,5 l/min, de legfeljebb 7 l/min átáramlással, |
| --- | --- |

—

legalább 4,5 l/min, de legfeljebb 7 l/min átáramlással,

| — | legfeljebb 8,1 W felvett teljesítménnyel és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 8,1 W felvett teljesítménnyel és

| — | legfeljebb 400 hPa (0,4 bar) manometrikus nyomásteljesítménnyel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 400 hPa (0,4 bar) manometrikus nyomásteljesítménnyel,

gépjárműülések gyártásában való felhasználásra

0 %

-

2022.12.31.

0.6842

ex 8415 90 00

60

Lángforrasztott alumíniumtömb az autók légkondicionáló rendszereiben a cső és a kondenzátor csatlakoztatásához:

| — | extrudált, hajlított alumínium csatlakozósor vezetékekkel, amelynek külső átmérője legalább 5 mm, de legfeljebb 25 mm, |
| --- | --- |

—

extrudált, hajlított alumínium csatlakozósor vezetékekkel, amelynek külső átmérője legalább 5 mm, de legfeljebb 25 mm,

| — | tömege legalább 0,02 kg, de legfeljebb 0,25 kg. |
| --- | --- |

—

tömege legalább 0,02 kg, de legfeljebb 0,25 kg.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6860

ex 8415 90 00

65

Alumínium ívhegesztett kivehető szűrőtartály poliamid és kerámia betétekkel:

| — | hosszúsága legalább 143 mm, de legfeljebb 292 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legalább 143 mm, de legfeljebb 292 mm,

| — | átmérője legalább 31 mm, de legfeljebb 99 mm, |
| --- | --- |

—

átmérője legalább 31 mm, de legfeljebb 99 mm,

| — | tömege legalább 0,12 kg, de legfeljebb 0,9 kg, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 0,12 kg, de legfeljebb 0,9 kg,

| — | legfeljebb 0,2 mm flitterhosszúságú és legfeljebb 0,06 mm szélességű és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,2 mm flitterhosszúságú és legfeljebb 0,06 mm szélességű és

| — | legfeljebb 0,06 mm átmérőjű szilárd részecskékkel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,06 mm átmérőjű szilárd részecskékkel,

autók légkondicionáló rendszereinek gyártásához  (2)

0 %

p/st

2022.12.31.

0.6821

ex 8436 99 00

10

Alkatrész, amely

| — | egy egyfázisú váltóáramú (AC) motort, |
| --- | --- |

—

egy egyfázisú váltóáramú (AC) motort,

| — | egy fogaskerekes bolygóművet, |
| --- | --- |

—

egy fogaskerekes bolygóművet,

| — | egy vágópengét tartalmaz,, |
| --- | --- |

—

egy vágópengét tartalmaz,,

és a következőket is tartalmazhatja:

| — | egy kondenzátor, |
| --- | --- |

—

egy kondenzátor,

| — | egy menetes csappal szerelt alkatrész, |
| --- | --- |

—

egy menetes csappal szerelt alkatrész,

kerti aprítógépek gyártásához.  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.7380

ex 8481 80 59

30

Kétállású áramlásszabályozó szelep házban:

| — | legalább 5, de legfeljebb 16 kimeneti nyílással, melyek átmérője legalább 0,05 mm, de legfeljebb 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

legalább 5, de legfeljebb 16 kimeneti nyílással, melyek átmérője legalább 0,05 mm, de legfeljebb 0,5 mm,

| — | áramlási sebessége legalább 330 cm3/perc, de legfeljebb 5 000 cm3/perc, |
| --- | --- |

—

áramlási sebessége legalább 330 cm3/perc, de legfeljebb 5 000 cm3/perc,

| — | üzemi nyomása legalább 19, de legfeljebb 300 MPa |
| --- | --- |

—

üzemi nyomása legalább 19, de legfeljebb 300 MPa

0 %

-

2022.12.31.

0.7518

ex 8481 90 00

40

Szelepszár:

| — | az üzemanyagáramlás nyitásához és zárásához, |
| --- | --- |

—

az üzemanyagáramlás nyitásához és zárásához,

| — | egy szelepszárból és egy szeleptányérból áll, |
| --- | --- |

—

egy szelepszárból és egy szeleptányérból áll,

| — | a szeleptányéron legalább 3, de legfeljebb 8 nyílással, |
| --- | --- |

—

a szeleptányéron legalább 3, de legfeljebb 8 nyílással,

| — | fémből és/vagy fémötvözet(ek)ből. |
| --- | --- |

—

fémből és/vagy fémötvözet(ek)ből.

0 %

-

2023.12.31.

0.4997

ex 8483 40 90

80

Sebességváltó:

| — | legfeljebb 3 fokozattal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 fokozattal,

| — | automatikus lassító rendszerrel és |
| --- | --- |

—

automatikus lassító rendszerrel és

| — | irányváltós rendszerrel, |
| --- | --- |

—

irányváltós rendszerrel,

a 8427 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6854

ex 8501 10 10

20

Szinkronmotor mosogatógéphez vízfolyásirányítási szerkezettel:

| — | 24 mm (± 0,3) tengely nélküli hosszúsággal, |
| --- | --- |

—

24 mm (± 0,3) tengely nélküli hosszúsággal,

| — | 49,3 mm (± 0,3) átmérővel, |
| --- | --- |

—

49,3 mm (± 0,3) átmérővel,

| — | legalább 220 V (AC), de legfeljebb 240 V (AC) névleges feszültséggel, |
| --- | --- |

—

legalább 220 V (AC), de legfeljebb 240 V (AC) névleges feszültséggel,

| — | legalább 50 Hz, de legfeljebb 60 Hz névleges frekvenciával, |
| --- | --- |

—

legalább 50 Hz, de legfeljebb 60 Hz névleges frekvenciával,

| — | legfeljebb 4 W bemenő teljesítménnyel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 4 W bemenő teljesítménnyel,

| — | legalább 4 rpm, de legfeljebb 4,8 rpm forgási sebességgel, |
| --- | --- |

—

legalább 4 rpm, de legfeljebb 4,8 rpm forgási sebességgel,

| — | legalább 10 kgf/cm kimenő nyomatékkal |
| --- | --- |

—

legalább 10 kgf/cm kimenő nyomatékkal

0 %

-

2022.12.31.

0.6858

ex 8501 10 99

64

Egyenáramú (DC) motor a gázáramnak a levegő-fojtószelepben és a kipufogógáz-visszavezető (EGR) szelepben történő beállítására szolgáló csappantyú szöghelyzetének vezérlésére:

| — | IP69 behatolás elleni védelem (IP) szabvánnyal, |
| --- | --- |

—

IP69 behatolás elleni védelem (IP) szabvánnyal,

| — | legfeljebb 6 500 rpm fordulatszámú terhelés nélkül, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 6 500 rpm fordulatszámú terhelés nélkül,

| — | 12,0 V (± 0,1) névleges feszültségű, |
| --- | --- |

—

12,0 V (± 0,1) névleges feszültségű,

| — | legalább –40 °C, de legfeljebb +165 °C közötti hőmérséklet-tartományú, |
| --- | --- |

—

legalább –40 °C, de legfeljebb +165 °C közötti hőmérséklet-tartományú,

| — | közlőfogaskerékkel is, |
| --- | --- |

—

közlőfogaskerékkel is,

| — | motormeghajtó-csatlakozóval is, |
| --- | --- |

—

motormeghajtó-csatlakozóval is,

| — | karimával is, |
| --- | --- |

—

karimával is,

| — | legfeljebb 40 mm átmérőjű (karima nélkül), |
| --- | --- |

—

legfeljebb 40 mm átmérőjű (karima nélkül),

| — | legfeljebb 90 mm összmagasságú (az alapzattól a közlőfogaskerékig) |
| --- | --- |

—

legfeljebb 90 mm összmagasságú (az alapzattól a közlőfogaskerékig)

0 %

-

2021.06.30

0.6880

ex 8501 10 99

65

Elektromos turbófeltöltő-működtető:

| — | egyenáramú (DC) motorral, |
| --- | --- |

—

egyenáramú (DC) motorral,

| — | integrált sebességváltó mechanizmussal, |
| --- | --- |

—

integrált sebességváltó mechanizmussal,

| — | legalább 200 N (húzó)erővel legalább 140 °C-os megnövelt környezeti hőmérsékleten, |
| --- | --- |

—

legalább 200 N (húzó)erővel legalább 140 °C-os megnövelt környezeti hőmérsékleten,

| — | legalább 250 N (húzó)erővel a lapátsor minden állásában, |
| --- | --- |

—

legalább 250 N (húzó)erővel a lapátsor minden állásában,

| — | legalább 15 mm, de legfeljebb 25 mm nagyságú hasznos lökettel, |
| --- | --- |

—

legalább 15 mm, de legfeljebb 25 mm nagyságú hasznos lökettel,

| — | fedélzeti diagnosztikai interfésszel is |
| --- | --- |

—

fedélzeti diagnosztikai interfésszel is

0 %

-

2025.12.31.

0.6627

ex 8501 10 99

75

Állandó gerjesztésű egyenáramú (DC) motor:

| — | többfázisú tekercseléssel, |
| --- | --- |

—

többfázisú tekercseléssel,

| — | legalább 28 mm, de legfeljebb 35 mm külső átmérővel, |
| --- | --- |

—

legalább 28 mm, de legfeljebb 35 mm külső átmérővel,

| — | legfeljebb 12 000 rpm névleges fordulatszámmal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 12 000 rpm névleges fordulatszámmal,

| — | legalább 8 V, de legfeljebb 27 V tápfeszültséggel |
| --- | --- |

—

legalább 8 V, de legfeljebb 27 V tápfeszültséggel

0 %

-

2025.12.31.

0.4731

ex 8501 31 00

37

Állandó gerjesztésű egyenáramú (DC) motor:

| — | többfázisú tekercseléssel, |
| --- | --- |

—

többfázisú tekercseléssel,

| — | legalább 30 mm, de legfeljebb 90 mm külső átmérőjű, a rögzítőperemet is beleszámítva, |
| --- | --- |

—

legalább 30 mm, de legfeljebb 90 mm külső átmérőjű, a rögzítőperemet is beleszámítva,

| — | legfeljebb 15 000 rpm névleges fordulatszámú, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 15 000 rpm névleges fordulatszámú,

| — | legalább 45 W, de legfeljebb 400 W kimenő teljesítményű és |
| --- | --- |

—

legalább 45 W, de legfeljebb 400 W kimenő teljesítményű és

| — | legalább 9 V, de legfeljebb 50 V tápfeszültségű, |
| --- | --- |

—

legalább 9 V, de legfeljebb 50 V tápfeszültségű,

| — | hajtótárcsával is, |
| --- | --- |

—

hajtótárcsával is,

| — | forgattyúsházzal is, |
| --- | --- |

—

forgattyúsházzal is,

| — | ventilátorral is, |
| --- | --- |

—

ventilátorral is,

| — | burkolatszerelvénnyel is, |
| --- | --- |

—

burkolatszerelvénnyel is,

| — | napkerékkel is, |
| --- | --- |

—

napkerékkel is,

| — | sebesség- és forgásirány-kódolóval is, |
| --- | --- |

—

sebesség- és forgásirány-kódolóval is,

| — | rezolver- vagy Hall-effektus típusú, sebesség- és forgásirány-érzékelővel is, |
| --- | --- |

—

rezolver- vagy Hall-effektus típusú, sebesség- és forgásirány-érzékelővel is,

| — | rögzítőperemmel is |
| --- | --- |

—

rögzítőperemmel is

0 %

-

2024.12.31.

0.5577

ex 8501 31 00

50

Kommutátor nélküli egyenáramú (DC) motor:

| — | legalább 80 mm, de legfeljebb 200 mm külső átmérőjű, |
| --- | --- |

—

legalább 80 mm, de legfeljebb 200 mm külső átmérőjű,

| — | legalább 9 V, de legfeljebb 16 V tápfeszültségű, |
| --- | --- |

—

legalább 9 V, de legfeljebb 16 V tápfeszültségű,

| — | 20 °C-on legalább 300 W, de legfeljebb 750 W kimenő teljesítményű, |
| --- | --- |

—

20 °C-on legalább 300 W, de legfeljebb 750 W kimenő teljesítményű,

| — | 20 °C-on legalább 2,00 Nm, de legfeljebb 7,00 Nm forgatónyomatékú, |
| --- | --- |

—

20 °C-on legalább 2,00 Nm, de legfeljebb 7,00 Nm forgatónyomatékú,

| — | 20 °C-on legalább 600 rpm, de legfeljebb 3 100 rpm névleges fordulatszámú, |
| --- | --- |

—

20 °C-on legalább 600 rpm, de legfeljebb 3 100 rpm névleges fordulatszámú,

| — | csigával is, |
| --- | --- |

—

csigával is,

| — | elektronikus szervokormány-érzékelővel/-vezérlővel is |
| --- | --- |

—

elektronikus szervokormány-érzékelővel/-vezérlővel is

0 %

-

2022.12.31.

0.6809

ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

53

45

Autóipari felhasználásra alkalmas, kommutátor nélküli állandó gerjesztésű egyenáramú motor:

| — | legfeljebb 4 100 rpm megadott fordulatszámú, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 4 100 rpm megadott fordulatszámú,

| — | legalább 400 W, de legfeljebb 1,3 kW kimenő teljesítményű (12 V feszültségen), |
| --- | --- |

—

legalább 400 W, de legfeljebb 1,3 kW kimenő teljesítményű (12 V feszültségen),

| — | legalább 85 mm, de legfeljebb 200 mm peremátmérőjű, |
| --- | --- |

—

legalább 85 mm, de legfeljebb 200 mm peremátmérőjű,

| — | legfeljebb 335 mm hosszúságú, a tengely elejétől a külső végződésig mérve, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 335 mm hosszúságú, a tengely elejétől a külső végződésig mérve,

| — | legfeljebb 265 mm hosszúságú házzal, a peremtől a külső végződésig mérve, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 265 mm hosszúságú házzal, a peremtől a külső végződésig mérve,

0 %

-

2025.12.31.

| — | legfeljebb két részből álló (az elektromos alkatrészeket tartalmazó alapház és legalább 2, de legfeljebb 11 furatú perem), nyomásos öntésű alumínium vagy acéllemez házzal, tömítéssel is (horony egy O-tömítőgyűrűvel és zsírral), |
| --- | --- |

—

legfeljebb két részből álló (az elektromos alkatrészeket tartalmazó alapház és legalább 2, de legfeljebb 11 furatú perem), nyomásos öntésű alumínium vagy acéllemez házzal, tömítéssel is (horony egy O-tömítőgyűrűvel és zsírral),

| — | egyszerű T-fog megoldással és egyszerű tekercseléssel, 9/6 vagy 12/8 topológiával készült sztátorral és |
| --- | --- |

—

egyszerű T-fog megoldással és egyszerű tekercseléssel, 9/6 vagy 12/8 topológiával készült sztátorral és

| — | felületi mágnesekkel, |
| --- | --- |

—

felületi mágnesekkel,

| — | elektronikus szervokormány-vezérlővel is |
| --- | --- |

—

elektronikus szervokormány-vezérlővel is

0.6161

ex 8503 00 99

55

Sztátor kommutátor nélküli motorhoz:

| — | 206,6 mm (± 0,5) belső átmérőjű, |
| --- | --- |

—

206,6 mm (± 0,5) belső átmérőjű,

| — | 265,0 mm (± 0,2) külső átmérőjű és |
| --- | --- |

—

265,0 mm (± 0,2) külső átmérőjű és

| — | legalább 37,2 mm, de legfeljebb 47,8 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

legalább 37,2 mm, de legfeljebb 47,8 mm szélességű,

mosógépek, mosó- és szárítógépek vagy közvetlen meghajtású dobbal felszerelt szárítógépek gyártásához használatos

0 %

p/st

2025.12.31.

0.7764

ex 8504 31 80

55

Elektromos transzformátor:

| — | legalább 0,22 kVA, de legfeljebb 0,24 kVA kapacitású, |
| --- | --- |

—

legalább 0,22 kVA, de legfeljebb 0,24 kVA kapacitású,

| — | legalább +10 °C, de legfeljebb + 125 °C üzemihőmérséklet-tartományú, |
| --- | --- |

—

legalább +10 °C, de legfeljebb + 125 °C üzemihőmérséklet-tartományú,

| — | négy vagy öt, indukciósan kapcsolt rézhuzal tekerccsel, |
| --- | --- |

—

négy vagy öt, indukciósan kapcsolt rézhuzal tekerccsel,

| — | alul 11 vagy 12 csatlakozótűvel és |
| --- | --- |

—

alul 11 vagy 12 csatlakozótűvel és

| — | legfeljebb 32 mm x 37,8 mm x 25,8 mm méretű |
| --- | --- |

—

legfeljebb 32 mm x 37,8 mm x 25,8 mm méretű

0 %

-

2024.12.31.

0.7788

ex 8505 11 00

68

Tömbök neodímiumból, vasból és bórból vagy szamárium és kobalt ötvözetéből, cinkkel beborítva is, amelyek mágnesezés után állandó mágnessé válnak:

| — | hosszuk legalább 13,8 mm, de legfeljebb 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

hosszuk legalább 13,8 mm, de legfeljebb 45,2 mm,

| — | szélességük legalább 7,8 mm, de legfeljebb 25,2 mm, |
| --- | --- |

—

szélességük legalább 7,8 mm, de legfeljebb 25,2 mm,

| — | magasságuk legalább 1,3 mm, de legfeljebb 4,7 mm. |
| --- | --- |

—

magasságuk legalább 1,3 mm, de legfeljebb 4,7 mm.

0 %

-

2024.12.31.

0.6857

ex 8505 11 00

ex 8505 19 90

73

35

Árucikkek lapos rúd, ívelt rúd vagy negyed karmantyú formájában ferritből vagy kobaltból vagy szamáriumból vagy más ritkaföldfémből vagy ezek ötvözetéből, polimerekkel túlöntve is, amelyek mágnesezés után állandó mágnessé válnak:

| — | hosszuk legalább 5 mm, de legfeljebb 60 mm, |
| --- | --- |

—

hosszuk legalább 5 mm, de legfeljebb 60 mm,

| — | szélességük legalább 5 mm, de legfeljebb 40 mm, |
| --- | --- |

—

szélességük legalább 5 mm, de legfeljebb 40 mm,

| — | vastagságuk legalább 3 mm, de legfeljebb 15 mm. |
| --- | --- |

—

vastagságuk legalább 3 mm, de legfeljebb 15 mm.

0 %

p/st

2022.12.31.

0.7641

ex 8507 60 00

13

Prizmás lítium-ion elektromos akkumulátorok:

| — | 173,0 mm (± 0,3 mm) szélességű, |
| --- | --- |

—

173,0 mm (± 0,3 mm) szélességű,

| — | 45,0 mm (± 0,3 mm) vastagságú, |
| --- | --- |

—

45,0 mm (± 0,3 mm) vastagságú,

| — | 125,0 mm (± 0,3 mm) magasságú, |
| --- | --- |

—

125,0 mm (± 0,3 mm) magasságú,

| — | 3,67 V (± 0,01 V) névleges feszültségű és |
| --- | --- |

—

3,67 V (± 0,01 V) névleges feszültségű és

| — | 94 Ah és/vagy 120 Ah névleges teljesítményű, |
| --- | --- |

—

94 Ah és/vagy 120 Ah névleges teljesítményű,

újratölthető elektromos járművek telepeinek gyártásához  (2)

1.3 %

-

2021.12.31.

0.6685

ex 8507 60 00

15

Hengeres lítium-ion akkumulátor vagy modul:

| — | legalább 8,8 Ah, de legfeljebb 18 Ah névleges teljesítményű, |
| --- | --- |

—

legalább 8,8 Ah, de legfeljebb 18 Ah névleges teljesítményű,

| — | legalább 36 V, de legfeljebb 48 V névleges feszültségű, |
| --- | --- |

—

legalább 36 V, de legfeljebb 48 V névleges feszültségű,

| — | legalább 300 Wh, de legfeljebb 648 Wh teljesítményű, |
| --- | --- |

—

legalább 300 Wh, de legfeljebb 648 Wh teljesítményű,

elektromos kerékpárok gyártásához  (2)

1.3 %

-

2021.12.31.

0.6625

ex 8507 60 00

17

Lítium-ion indító akkumulátor, amely négy újratölthető lítium-ion másodlagos cellából áll:

| — | 12 V névleges feszültséggel, |
| --- | --- |

—

12 V névleges feszültséggel,

| — | legalább 350 mm, de legfeljebb 355 mm hosszúsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 350 mm, de legfeljebb 355 mm hosszúsággal,

| — | legalább 170 mm, de legfeljebb 180 mm szélességgel, |
| --- | --- |

—

legalább 170 mm, de legfeljebb 180 mm szélességgel,

| — | legalább 180 mm, de legfeljebb 195 mm magassággal, |
| --- | --- |

—

legalább 180 mm, de legfeljebb 195 mm magassággal,

| — | legalább 10 kg, de legfeljebb 15 kg tömeggel, |
| --- | --- |

—

legalább 10 kg, de legfeljebb 15 kg tömeggel,

| — | legalább 60 Ah, de legfeljebb 80 Ah névleges töltéssel. |
| --- | --- |

—

legalább 60 Ah, de legfeljebb 80 Ah névleges töltéssel.

1.3 %

-

2021.12.31.

0.7663

ex 8507 60 00

18

Lítium-ion polimer akkumulátor telepkezelő rendszerrel és CAN-BUS interfésszel felszerelve:

| — | hossza legfeljebb 1 600 mm, |
| --- | --- |

—

hossza legfeljebb 1 600 mm,

| — | szélessége legfeljebb 448 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legfeljebb 448 mm,

| — | magassága legfeljebb 395 mm, |
| --- | --- |

—

magassága legfeljebb 395 mm,

| — | névleges feszültsége legalább 280 V, de legfeljebb 400 V, |
| --- | --- |

—

névleges feszültsége legalább 280 V, de legfeljebb 400 V,

| — | névleges teljesítménye legalább 9,7 Ah, de legfeljebb 10,35 Ah, |
| --- | --- |

—

névleges teljesítménye legalább 9,7 Ah, de legfeljebb 10,35 Ah,

| — | töltési feszültsége legalább 110 V, de legfeljebb 230 V és |
| --- | --- |

—

töltési feszültsége legalább 110 V, de legfeljebb 230 V és

| — | 6, legalább 90, de legfeljebb 96 cellás modult tartalmaz egy acélburkolatban, |
| --- | --- |

—

6, legalább 90, de legfeljebb 96 cellás modult tartalmaz egy acélburkolatban,

a 8703 vámtarifaszám alá tartozó, külső elektromos áramforrásra csatlakoztathatóan tölthető jármű gyártásához  (2)

1.3 %

-

2021.12.31.

0.7717

ex 8507 60 00

22

Integrált teleprendszer egy fémházban tartókkal, amely a következőkből áll:

| — | 48 V (±5 V) feszültségű és 0,44 kWh (±0,05 kWh) teljesítményű lítium-ion telep, |
| --- | --- |

—

48 V (±5 V) feszültségű és 0,44 kWh (±0,05 kWh) teljesítményű lítium-ion telep,

| — | telepkezelő rendszer, |
| --- | --- |

—

telepkezelő rendszer,

| — | egy relé, |
| --- | --- |

—

egy relé,

| — | egy kisfeszültségű áramátalakító (DC/DC), |
| --- | --- |

—

egy kisfeszültségű áramátalakító (DC/DC),

| — | legalább egy csatlakozó, |
| --- | --- |

—

legalább egy csatlakozó,

hibrid gépjárművek gyártásához.  (2)

1.3 %

-

2021.12.31.

0.2907

ex 8507 60 00

30

Hengeres lítium-ion akkumulátor vagy modul, legalább 63 mm hosszúságú és legalább 17,2 mm átmérőjű, névleges teljesítménye legalább 1 200 mAh, újratölthető telepek gyártásához  (2)

1.3 %

-

2021.12.31.

0.6703

ex 8507 60 00

33

Lítium-ion akkumulátor:

| — | legalább 150 mm, de legfeljebb 1 000 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 150 mm, de legfeljebb 1 000 mm hosszúságú,

| — | legalább 100 mm, de legfeljebb 1 000 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

legalább 100 mm, de legfeljebb 1 000 mm szélességű,

| — | legalább 200 mm, de legfeljebb 1 500 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

legalább 200 mm, de legfeljebb 1 500 mm magasságú,

| — | legalább 75 kg, de legfeljebb 200 kg tömegű, |
| --- | --- |

—

legalább 75 kg, de legfeljebb 200 kg tömegű,

| — | legalább 150 Ah, de legfeljebb 500 Ah névleges teljesítményű, |
| --- | --- |

—

legalább 150 Ah, de legfeljebb 500 Ah névleges teljesítményű,

| — | 230 V váltakozó áramú (AC) (csillagponti) névleges kimenő feszültségű vagy 64 V (± 10 %) névleges feszültségű |
| --- | --- |

—

230 V váltakozó áramú (AC) (csillagponti) névleges kimenő feszültségű vagy 64 V (± 10 %) névleges feszültségű

1.3 %

-

2021.12.31.

0.6702

ex 8507 60 00

37

Lítium-ion akkumulátor:

| — | legalább 1 200 mm, de legfeljebb 2 000 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 1 200 mm, de legfeljebb 2 000 mm hosszúságú,

| — | legalább 800 mm, de legfeljebb 1 300 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

legalább 800 mm, de legfeljebb 1 300 mm szélességű,

| — | legalább 2 000 mm, de legfeljebb 2 800 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

legalább 2 000 mm, de legfeljebb 2 800 mm magasságú,

| — | legalább 1 800 kg, de legfeljebb 3 000 kg tömegű, |
| --- | --- |

—

legalább 1 800 kg, de legfeljebb 3 000 kg tömegű,

| — | legalább 2 800 Ah, de legfeljebb 7 200 Ah névleges teljesítményű |
| --- | --- |

—

legalább 2 800 Ah, de legfeljebb 7 200 Ah névleges teljesítményű

1.3 %

-

2021.12.31.

0.5548

ex 8507 60 00

50

Modulok lítium-ion elektromos akkumulátor telepeinek összeállításához:

| — | legalább 298 mm, de legfeljebb 500 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 298 mm, de legfeljebb 500 mm hosszúságú,

| — | legalább 33,5 mm, de legfeljebb 209 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

legalább 33,5 mm, de legfeljebb 209 mm szélességű,

| — | legalább 75 mm, de legfeljebb 228 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

legalább 75 mm, de legfeljebb 228 mm magasságú,

| — | legalább 3,6 kg, de legfeljebb 17 kg tömegű és |
| --- | --- |

—

legalább 3,6 kg, de legfeljebb 17 kg tömegű és

| — | legalább 458 Wh, de legfeljebb 2 158 Wh névleges energiájú |
| --- | --- |

—

legalább 458 Wh, de legfeljebb 2 158 Wh névleges energiájú

1.3 %

-

2021.12.31.

0.5342

ex 8507 60 00

65

Hengeres lítium-ion cella:

| — | 3,5 V és 3,8 V közötti egyenáramú (DC) feszültségű, |
| --- | --- |

—

3,5 V és 3,8 V közötti egyenáramú (DC) feszültségű,

| — | 300 mAh és 900 mAh közötti kapacitású és |
| --- | --- |

—

300 mAh és 900 mAh közötti kapacitású és

| — | 10,0 mm és 14,5 mm közötti átmérőjű |
| --- | --- |

—

10,0 mm és 14,5 mm közötti átmérőjű

1.3 %

-

2021.12.31.

0.7888

ex 8507 60 00

68

Lítium-ion akkumulátor fémházban:

| — | hossza legalább 65 mm, de legfeljebb 225 mm, |
| --- | --- |

—

hossza legalább 65 mm, de legfeljebb 225 mm,

| — | szélessége legalább 10 mm, de legfeljebb 75 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 10 mm, de legfeljebb 75 mm,

| — | magassága legalább 60 mm, de legfeljebb 285 mm, |
| --- | --- |

—

magassága legalább 60 mm, de legfeljebb 285 mm,

| — | névleges feszültsége legalább 2,1 V, de legfeljebb 3,8 V és |
| --- | --- |

—

névleges feszültsége legalább 2,1 V, de legfeljebb 3,8 V és

| — | névleges teljesítménye legalább 2,5 Ah, de legfeljebb 325 Ah |
| --- | --- |

—

névleges teljesítménye legalább 2,5 Ah, de legfeljebb 325 Ah

1.3 %

-

2021.12.31.

0.5356

ex 8507 60 00

75

Téglalap alakú lítium-ion akkumulátor:

| — | fémburkolattal, |
| --- | --- |

—

fémburkolattal,

| — | 173 mm (±0,15 mm) hosszal, |
| --- | --- |

—

173 mm (±0,15 mm) hosszal,

| — | 21 mm (±0,1 mm) szélességgel, |
| --- | --- |

—

21 mm (±0,1 mm) szélességgel,

| — | 91 mm (±0,15 mm) magassággal, |
| --- | --- |

—

91 mm (±0,15 mm) magassággal,

| — | 3,3 V névleges feszültséggel és |
| --- | --- |

—

3,3 V névleges feszültséggel és

| — | legalább 21 Ah névleges kapacitással |
| --- | --- |

—

legalább 21 Ah névleges kapacitással

1.3 %

-

2021.12.31.

0.6753

ex 8507 60 00

77

Újratölthető lítium-ion telepek:

| — | legalább 700 mm, de legfeljebb 2 820 mm hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 700 mm, de legfeljebb 2 820 mm hosszúságú,

| — | legalább 935 mm, de legfeljebb 1 660 mm szélességű, |
| --- | --- |

—

legalább 935 mm, de legfeljebb 1 660 mm szélességű,

| — | legalább 85 mm, de legfeljebb 700 mm magasságú, |
| --- | --- |

—

legalább 85 mm, de legfeljebb 700 mm magasságú,

| — | legalább 250 kg, de legfeljebb 700 kg tömegű, |
| --- | --- |

—

legalább 250 kg, de legfeljebb 700 kg tömegű,

| — | legfeljebb 175 kWh teljesítményű, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 175 kWh teljesítményű,

| — | 400 V névleges feszültségű |
| --- | --- |

—

400 V névleges feszültségű

1.3 %

-

2021.12.31.

0.5014

ex 8508 70 00

ex 8537 10 98

20

98

Elektronikus áramköri kártyák, amelyek

| — | vezetékes vagy rádiófrekvenciás kapcsolatban állnak egymással és a motort vezérlő kártyával, és |
| --- | --- |

—

vezetékes vagy rádiófrekvenciás kapcsolatban állnak egymással és a motort vezérlő kártyával, és

| — | a tárolt program szerint szabályozzák a porszívó működését (ki/bekapcsolást és a szívóteljesítményt), |
| --- | --- |

—

a tárolt program szerint szabályozzák a porszívó működését (ki/bekapcsolást és a szívóteljesítményt),

| — | a porszívó működéséről (szívásteljesítményről és/vagy porzsák telítettségéről és/vagy filter telítettségéről) tájékoztató kijelzővel felszerelve is. |
| --- | --- |

—

a porszívó működéséről (szívásteljesítményről és/vagy porzsák telítettségéről és/vagy filter telítettségéről) tájékoztató kijelzővel felszerelve is.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6856

ex 8512 20 00

30

Világítómodul, amely legalább a következőket tartalmazza:

| — | két LED, |
| --- | --- |

—

két LED,

| — | a LED-ek kibocsátott fényét fókuszáló/szétszóró üveg vagy műanyag lencsék, |
| --- | --- |

—

a LED-ek kibocsátott fényét fókuszáló/szétszóró üveg vagy műanyag lencsék,

| — | a LED-ek kibocsátott fényét irányító fényvisszaverők, |
| --- | --- |

—

a LED-ek kibocsátott fényét irányító fényvisszaverők,

egy hőcserélővel ellátott alumínium foglalatban, egy működtető szerkezettel (rögzítő)konzolra szerelve.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6863

ex 8512 30 90

20

Parkolásérzékelő rendszer piezomechanikus elven működő figyelmeztető hangjelzője műanyag foglalatban,amely:

| — | egy nyomtatott áramköri kártyát, |
| --- | --- |

—

egy nyomtatott áramköri kártyát,

| — | egy csatlakozót tartalmaz, |
| --- | --- |

—

egy csatlakozót tartalmaz,

| — | fém tartóelemmel is, |
| --- | --- |

—

fém tartóelemmel is,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához.  (2)

0 %

p/st

2022.12.31.

0.6689

ex 8529 90 65

28

Elektronikus szerelvény, amely legalább a következőkből áll:

| — | nyomtatott áramköri kártya: |
| --- | --- |

—

nyomtatott áramköri kártya:

| — | egy vagy több, a felhasználás helyén programozható logikai kapumátrixokkal (Field Programmable Gate Array, FPGA) és/vagy processzorokkal multimédiás alkalmazásokhoz és videojelek feldolgozásához, |
| --- | --- |

—

egy vagy több, a felhasználás helyén programozható logikai kapumátrixokkal (Field Programmable Gate Array, FPGA) és/vagy processzorokkal multimédiás alkalmazásokhoz és videojelek feldolgozásához,

| — | flash memória, |
| --- | --- |

—

flash memória,

| — | operatív memória, |
| --- | --- |

—

operatív memória,

| — | egy vagy több USB-, HDMI-, VGA-, RJ-45- és/vagy más multimédia-interfésszel is, |
| --- | --- |

—

egy vagy több USB-, HDMI-, VGA-, RJ-45- és/vagy más multimédia-interfésszel is,

| — | csatlakozók és aljzatok LCD-kijelző, egy LED-világítás és egy vezérlőpanel csatlakoztatásához. |
| --- | --- |

—

csatlakozók és aljzatok LCD-kijelző, egy LED-világítás és egy vezérlőpanel csatlakoztatásához.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.4893

ex 8529 90 65

ex 8529 90 92

65

53

Nyomtatott áramköri kártya a tápáram és vezérlőjelek közvetlen eljuttatására egy LCD-modul vékonyréteg-tranzisztoros üvegpaneljének vezérlő áramköréhez

0 %

p/st

2025.12.31.

0.4890

ex 8529 90 92

25

LCD-modul érintőképernyős funkció nélkül, amely kizárólag a következőkből áll:

| — | egy vagy több vékonyréteg-tranzisztoros üveg- vagy műanyag cella, |
| --- | --- |

—

egy vagy több vékonyréteg-tranzisztoros üveg- vagy műanyag cella,

| — | fröccsöntött hűtőtönk, |
| --- | --- |

—

fröccsöntött hűtőtönk,

| — | háttérvilágító egység, |
| --- | --- |

—

háttérvilágító egység,

| — | egy darab nyomtatott áramköri kártya mikrovezérlővel és |
| --- | --- |

—

egy darab nyomtatott áramköri kártya mikrovezérlővel és

| — | LVDS (kisfeszültségű differenciális jel) interfész, |
| --- | --- |

—

LVDS (kisfeszültségű differenciális jel) interfész,

gépjárművek rádiókészülékeinek gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6654

ex 8529 90 92

37

Alumíniumötvözetből készült rögzítő és burkoló peremek:

| — | szilíciumot és magnéziumot tartalmaznak, |
| --- | --- |

—

szilíciumot és magnéziumot tartalmaznak,

| — | hosszúságuk legalább 300 mm, de legfeljebb 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúságuk legalább 300 mm, de legfeljebb 2 200 mm,

kifejezetten televíziókészülékek gyártásához kialakítva  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6629

ex 8529 90 92

63

LCD-modul:

| — | legalább 14,5 cm, de legfeljebb 38,5 cm képernyő-átlómérettel, |
| --- | --- |

—

legalább 14,5 cm, de legfeljebb 38,5 cm képernyő-átlómérettel,

| — | érintőképernyővel is, |
| --- | --- |

—

érintőképernyővel is,

| — | LED háttérvilágítással, |
| --- | --- |

—

LED háttérvilágítással,

| — | EEPROM-mal, mikrovezérlővel, LVDS-vevővel és más aktív és passzív alkotóelemekkel ellátott nyomtatott áramköri kártyával, |
| --- | --- |

—

EEPROM-mal, mikrovezérlővel, LVDS-vevővel és más aktív és passzív alkotóelemekkel ellátott nyomtatott áramköri kártyával,

| — | tápcsatlakozóval és CAN- és LVDS-interfészekkel, |
| --- | --- |

—

tápcsatlakozóval és CAN- és LVDS-interfészekkel,

| — | dinamikus színbeállításhoz elektronikus alkatrészekkel is, |
| --- | --- |

—

dinamikus színbeállításhoz elektronikus alkatrészekkel is,

| — | házban, mechanikus, érintőképernyős vagy érintés nélküli vezérlőfunkciókkal is, és aktív hűtőrendszerrel is, |
| --- | --- |

—

házban, mechanikus, érintőképernyős vagy érintés nélküli vezérlőfunkciókkal is, és aktív hűtőrendszerrel is,

a 87. árucsoportba tartozó gépjárművekbe beszerelésre alkalmasan  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.5018

ex 8529 90 92

67

Színes LCD kijelző panel a 8528 vtsz. alá tartozó LCD monitorokhoz:

| — | legalább 14,48 cm, de legfeljebb 31,24 cm képernyő-átlómérettel, |
| --- | --- |

—

legalább 14,48 cm, de legfeljebb 31,24 cm képernyő-átlómérettel,

| — | érintőképernyővel is, |
| --- | --- |

—

érintőképernyővel is,

| — | háttérvilágítással, mikrovezérlővel, |
| --- | --- |

—

háttérvilágítással, mikrovezérlővel,

| — | legalább egy LVDS (Kisfeszültségű Differenciális Jel) interfésszel és legalább egy CAN/áramellátó foglalattal ellátott CAN (Vezérlési Mező Hálózat) vezérlővel vagy APIX [Önműködő Képelem (pixel) Kapcsolat] interfésszel ellátott APIX vezérlővel, |
| --- | --- |

—

legalább egy LVDS (Kisfeszültségű Differenciális Jel) interfésszel és legalább egy CAN/áramellátó foglalattal ellátott CAN (Vezérlési Mező Hálózat) vezérlővel vagy APIX [Önműködő Képelem (pixel) Kapcsolat] interfésszel ellátott APIX vezérlővel,

| — | házban, a ház hátoldalán hűtőbordával is, |
| --- | --- |

—

házban, a ház hátoldalán hűtőbordával is,

| — | jelfeldolgozó modul nélkül, |
| --- | --- |

—

jelfeldolgozó modul nélkül,

| — | haptikus vagy akusztikus visszajelzéssel is, |
| --- | --- |

—

haptikus vagy akusztikus visszajelzéssel is,

a 87. árucsoportba tartozó járművek gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6781

ex 8529 90 92

85

Színes LCD-modul házban:

| — | legalább 14,48 cm, de legfeljebb 26 cm képernyő-átlómérettel, |
| --- | --- |

—

legalább 14,48 cm, de legfeljebb 26 cm képernyő-átlómérettel,

| — | érintőképernyő nélkül, |
| --- | --- |

—

érintőképernyő nélkül,

| — | háttérvilágítással és mikroszabályozóval, |
| --- | --- |

—

háttérvilágítással és mikroszabályozóval,

| — | CAN-szabályozóval, LVDS-interfésszel és CAN/áramforrás-csatlakozóval, |
| --- | --- |

—

CAN-szabályozóval, LVDS-interfésszel és CAN/áramforrás-csatlakozóval,

| — | jelfeldolgozó modul nélkül, |
| --- | --- |

—

jelfeldolgozó modul nélkül,

| — | kizárólag a pixel (képelem) címzésére szolgáló vezérlőelektronikával, |
| --- | --- |

—

kizárólag a pixel (képelem) címzésére szolgáló vezérlőelektronikával,

| — | motorikus mechanizmus útján állítható kijelző képernyővel, |
| --- | --- |

—

motorikus mechanizmus útján állítható kijelző képernyővel,

a 87. árucsoportba tartozó gépjárművekbe történő állandó beszerelésre  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6849

ex 8536 69 90

60

Elektromos csatlakozók és dugók legfeljebb 12,7 mm hosszúsággal vagy legfeljebb 10,8 mm átmérővel, nagyothalló készülékek és beszédprocesszorok gyártásához  (2)

0 %

p/st

2022.12.31.

0.5028

ex 8536 69 90

84

Univerzális soros adatbusz (USB) foglalat vagy dugasz egy vagy több csatlakozási pont kialakítással USB eszközökhöz, a 8521 vagy a 8528 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6864

ex 8537 10 91

50

Biztosíték-vezérlőmodul műanyag házban tartókonzolokkal, amely a következőkből áll:

| — | foglalatok biztosítékokkal is, |
| --- | --- |

—

foglalatok biztosítékokkal is,

| — | foglalatok biztosítékokkal is, |
| --- | --- |

—

foglalatok biztosítékokkal is,

| — | csatlakozónyílások, beépített mikroprocesszort, mikrokapcsolót és relét tartalmazó nyomtatott áramköri kártya, |
| --- | --- |

—

csatlakozónyílások, beépített mikroprocesszort, mikrokapcsolót és relét tartalmazó nyomtatott áramköri kártya,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához használatos.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6889

ex 8537 10 98

35

Elektronikus vezérlőegység memória nélkül 12 V feszültséghez járművek információcsere-rendszereihez (audio-, telefon-, navigációs-, kamera- és vezeték nélküli autószolgáltatások csatlakoztatásához), amely

| — | két csavarható gombot, |
| --- | --- |

—

két csavarható gombot,

| — | legalább 27 nyomógombot, |
| --- | --- |

—

legalább 27 nyomógombot,

| — | LED lámpákat, |
| --- | --- |

—

LED lámpákat,

| — | vezérlőjelek LIN-buszokon keresztüli küldésére és fogadására szolgáló két integrált áramkört tartalmaz. |
| --- | --- |

—

vezérlőjelek LIN-buszokon keresztüli küldésére és fogadására szolgáló két integrált áramkört tartalmaz.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6866

ex 8538 90 91

ex 8538 90 99

20

50

Belső antenna autó ajtózár-rendszeréhez, amely a következőkből áll:

| — | egy antennamodul műanyag házban, |
| --- | --- |

—

egy antennamodul műanyag házban,

| — | egy csatlakozóval ellátott csatlakozókábel, |
| --- | --- |

—

egy csatlakozóval ellátott csatlakozókábel,

| — | legalább kettő rögzítőkonzol, |
| --- | --- |

—

legalább kettő rögzítőkonzol,

integrált áramköröket, diódákat és tranzisztorokat tartalmazó NYÁK-kal is,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához.  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6710

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

60

50

Négymagos csatlakozókábel kettő csatlakozóaljzattal navigációs- és audiorendszerek digitális jeleinek USB-csatlakozóra történő továbbítására, a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6867

ex 8544 30 00

85

Kétmagos hosszabbító kábel kettő csatlakozóval, amely legalább a következőket tartalmazza:

| — | egy gumi kábelgyűrű, |
| --- | --- |

—

egy gumi kábelgyűrű,

| — | egy fém rögzítőkonzol, |
| --- | --- |

—

egy fém rögzítőkonzol,

a 87. árucsoportba tartozó járművek sebességérzékelő-csatlakoztatása gyártásához használatos.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6853

ex 8544 42 90

70

Elektromos vezetékek:

| — | legfeljebb 80 V feszültséggel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 80 V feszültséggel,

| — | legfeljebb 120 cm hosszúsággal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 120 cm hosszúsággal,

| — | csatlakozókkal felszerelve, |
| --- | --- |

—

csatlakozókkal felszerelve,

nagyothalló készülékek, tartozékkészletek és beszédprocesszorok gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6861

ex 8544 49 93

30

Elektromos vezetékek:

| — | legfeljebb 80 V feszültséggel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 80 V feszültséggel,

| — | platina és irídium ötvözetéből, |
| --- | --- |

—

platina és irídium ötvözetéből,

| — | poli(tetrafluor-etilén)nel bevonva |
| --- | --- |

—

poli(tetrafluor-etilén)nel bevonva

| — | csatlakozók nélkül, |
| --- | --- |

—

csatlakozók nélkül,

nagyothalló készülékek, implantátumok és beszédprocesszorok gyártásához  (2)

0 %

m

2025.12.31.

0.5002

ex 8545 90 90

40

Korrózióálló, rétegelt, műszaki szálból álló szubsztrátum gázdiffúzor rétegből:

| — | ellenőrzött szálhossz, hajlékonyság, porozitás, hővezetés, elektromos ellenállás, |
| --- | --- |

—

ellenőrzött szálhossz, hajlékonyság, porozitás, hővezetés, elektromos ellenállás,

| — | 600 μm-nél kisebb vastagságú, |
| --- | --- |

—

600 μm-nél kisebb vastagságú,

| — | 500 g/m2-nél kisebb tömegű |
| --- | --- |

—

500 g/m2-nél kisebb tömegű

0 %

m2

2021.12.31.

0.6707

ex 8708 30 10

ex 8708 30 91

70

40

Féknyeregtartó alakítható gömbgrafitos öntöttvasból, a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához használatos

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6869

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

20

10

Automatikus hidrodinamikus sebességváltó:

| — | egy hidraulikus forgatónyomaték-átalakítóval, |
| --- | --- |

—

egy hidraulikus forgatónyomaték-átalakítóval,

| — | osztómű és kardántengely nélkül, |
| --- | --- |

—

osztómű és kardántengely nélkül,

| — | első differenciálművel is, |
| --- | --- |

—

első differenciálművel is,

a 87. árucsoportba tartozó gépjárművek gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6648

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

20

10

Közlőműtengely szénszállal erősített műanyagból, amely egyetlen darabból álló – középen csukló/csatlakozó nélküli – egyedi erőátviteli tengely:

| — | hosszúsága legalább 1 m, de legfeljebb 2 m, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legalább 1 m, de legfeljebb 2 m,

| — | tömege legalább 6 kg, de legfeljebb 9 kg. |
| --- | --- |

—

tömege legalább 6 kg, de legfeljebb 9 kg.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6711

ex 8708 80 20

ex 8708 80 35

10

10

Felső lengéscsillapító-tömítés, amely

| — | egy fém tartóelemet három rögzítőcsavarral és |
| --- | --- |

—

egy fém tartóelemet három rögzítőcsavarral és

| — | egy gumisapkát tartalmaz, |
| --- | --- |

—

egy gumisapkát tartalmaz,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához.  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6859

ex 8708 91 20

ex 8708 91 99

30

30

Be-, illetve kimeneti légtartály alumíniumötvözetből, az EN AC 42100 számú szabvány szerint:

| — | legfeljebb 0,1 mm-es izolációs felületi simasággal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,1 mm-es izolációs felületi simasággal,

| — | 0,3 mg / tartály megengedett részecskemennyiséggel, |
| --- | --- |

—

0,3 mg / tartály megengedett részecskemennyiséggel,

| — | a pórusok között legalább 2 mm-es távolsággal, |
| --- | --- |

—

a pórusok között legalább 2 mm-es távolsággal,

| — | legfeljebb 0,4 mm pórusszélességgel és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,4 mm pórusszélességgel és

| — | legfeljebb 3 pórus 0,2 mm-t meghaladó mérettel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 pórus 0,2 mm-t meghaladó mérettel,

autók hűtőrendszeréhez tartozó hőcserélőkben használatos.

0 %

p/st

2025.12.31.

0.7716

ex 8708 91 35

20

Turbófeltöltő hűtőcsatorna, amely

| — | alumíniumötvözetből készült csatorna legalább egy fémtartóval és legalább kettő szerelőlyukkal, |
| --- | --- |

—

alumíniumötvözetből készült csatorna legalább egy fémtartóval és legalább kettő szerelőlyukkal,

| — | egy gumitömlőt kapcsokkal, |
| --- | --- |

—

egy gumitömlőt kapcsokkal,

| — | egy korróziónak rendkívül ellenálló rozsdamentes acélkarimát [SUS430JIL] tartalmaz, |
| --- | --- |

—

egy korróziónak rendkívül ellenálló rozsdamentes acélkarimát [SUS430JIL] tartalmaz,

gépjárművek kompressziós gyújtású motorjainak gyártásához.  (2)

0 %

-

2024.12.31.

0.6687

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

10

20

Felfújható biztonsági légzsák nagy szakítószilárdságú poliamidszálból:

| — | varrt, |
| --- | --- |

—

varrt,

| — | háromdimenziós csomagolási formára összehajtva, hőalakítással rögzített vagy sík (nem összehajtott) biztonsági párnázat hőalakítással is |
| --- | --- |

—

háromdimenziós csomagolási formára összehajtva, hőalakítással rögzített vagy sík (nem összehajtott) biztonsági párnázat hőalakítással is

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6688

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

20

30

Nagy szakítószilárdságú poliamidszálból készült felfújható biztonsági légzsák:

| — | varrt, |
| --- | --- |

—

varrt,

| — | összehajtott, |
| --- | --- |

—

összehajtott,

| — | háromdimenziósan alkalmazott szilikonkötéssel a légzsákszívódási-üreg formálódásához és a légzsák terhelésszabályozott szigeteléséhez, |
| --- | --- |

—

háromdimenziósan alkalmazott szilikonkötéssel a légzsákszívódási-üreg formálódásához és a légzsák terhelésszabályozott szigeteléséhez,

| — | hideggáz-technológiához |
| --- | --- |

—

hideggáz-technológiához

0 %

p/st

2025.12.31.

0.7581

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

60

15

Gépjármű-osztómű, egybemenetes, kétkimenetes, a nyomaték első és hátsó tengelyek közötti elosztására, alumínium foglalatban, legfeljebb 565 × 570 × 510 mm mérettel, amely a következőkből áll:

| — | legalább egy működtető szerkezet, |
| --- | --- |

—

legalább egy működtető szerkezet,

| — | láncos belső elosztással is. |
| --- | --- |

—

láncos belső elosztással is.

0 %

-

2024.12.31.

0.6686

ex 8714 10 90

10

| — | Motorkerékpár villás rúd belső tömlője: |
| --- | --- |

—

Motorkerékpár villás rúd belső tömlője:

| — | SAE1541 típusú szénacélból, |
| --- | --- |

—

SAE1541 típusú szénacélból,

| — | egy 20 μm-es (+ 15 μm/- 5 μm) kemény krómréteggel, |
| --- | --- |

—

egy 20 μm-es (+ 15 μm/- 5 μm) kemény krómréteggel,

| — | legalább 1,3 mm, de legfeljebb 1,6 mm falvastagságú, |
| --- | --- |

—

legalább 1,3 mm, de legfeljebb 1,6 mm falvastagságú,

| — | szakadási nyúlása 15 %, |
| --- | --- |

—

szakadási nyúlása 15 %,

| — | perforált |
| --- | --- |

—

perforált

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6848

ex 8714 10 90

70

Motorkerékpár hűtők, legalább 100 darabos szállítmányban

0 %

p/st

2022.12.31.

0.6879

ex 8714 96 10

10

Pedálok kerékpárok gyártásához (beleértve az elektromos kerékpárokat is)  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.6878

ex 8714 99 90

30

Nyeregtartók kerékpárok gyártásához (beleértve az elektromos kerékpárokat is)  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.4883

ex 9001 90 00

85

Fényterelő panel poli(metil-metakrilát) anyagból,

| — | vágott is, |
| --- | --- |

—

vágott is,

| — | nyomtatott is, |
| --- | --- |

—

nyomtatott is,

sík képernyős televíziókészülék háttérvilágító egységének gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

0.7590

ex 9002 11 00

18

Fémből vagy műanyagból készült, henger alakú borításból és optikai elemekből álló lencseszerelvény:

| — | legfeljebb 120 fok horizontális látószögű, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 120 fok horizontális látószögű,

| — | legfeljebb 92 fok diagonális látószögű, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 92 fok diagonális látószögű,

| — | legfeljebb 7,50 mm-es fókusztávolságú, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 7,50 mm-es fókusztávolságú,

| — | maximum F/2,90 viszonylagos rekesznyílású, |
| --- | --- |

—

maximum F/2,90 viszonylagos rekesznyílású,

| — | legfeljebb 22 mm átmérőjű |
| --- | --- |

—

legfeljebb 22 mm átmérőjű

0 %

-

2023.12.31.

0.5692

ex 9002 11 00

20

Lencse:

| — | mérete legfeljebb 95 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

mérete legfeljebb 95 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | felbontása legalább 160 sor/mm és |
| --- | --- |

—

felbontása legalább 160 sor/mm és

| — | legalább 3-szoros nagyítási arány |
| --- | --- |

—

legalább 3-szoros nagyítási arány

0 %

-

2022.12.31.

0.5025

ex 9401 90 80

10

Kilincsműves tárcsa állítható támlájú kocsiülések gyártásához  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.4846

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Kötélvontatású kocsi méretarányos műanyag modellje, motorral is, nyomtatáshoz  (2)

0 %

p/st

2025.12.31.

0.6950

ex 9607 20 10

10

Csúszkák, keskeny szalagra rögzített húzózár fogak, fogak/végszemek és villámzárak más részei nem nemesfémből, húzózárak gyártásához  (2)

0 %

-

2022.12.31.

0.6949

ex 9607 20 90

10

Műanyag láncszemek keskeny szalagra rögzítve, húzózárak gyártásához  (2)

0 %

-

2025.12.31.

| 3. | a melléklet a második, illetve a harmadik oszlopban feltüntetett KN-, illetve TARIC-kód számozási sorrendje szerint a következő bejegyzésekkel egészül ki:











  Sorszám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Autonóm vámtétel | Kieg. Mértékegység | A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.8021 | 2804 70 10 | | Vörösfoszfor | 0 % | - | 2022.12.31. |
| 0.8022 | 2804 70 90 | | Foszfor, a vörösfoszfor kivételével | 0 % | - | 2023.12.31. |
| 0.7974 | ex 2903 39 19 | 40 | 3-(Brómmetil)-pentán (CAS RN 3814-34-4), legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8017 | ex 2903 99 80 | 25 | 2,2'-Dibrómbifenil (CAS RN 13029-09-9), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8018 | ex 2903 99 80 | 35 | 2-Bróm-9,9'-spirobi[9H-fluorén] (CAS RN 171408-76-7), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7957 | ex 2904 99 00 | 55 | 2,4-Diklór-1,3-dinitro-5-(trifluor-metil)benzol (CAS RN 29091-09-6), legalább 96 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7963 | ex 2906 29 00 | 70 | 1,2,3,4-Tetrahidro-1-naftol (CAS RN 529-33-9), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8015 | ex 2914 29 00 | 35 | 4-(trans-4-Propilciklohexil)ciklohexanon (CAS RN 82832-73-3), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7955 | ex 2915 24 00 | 10 | Ecetsavanhidrid (CAS RN 108-24-7), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7980 | ex 2916 19 95 | 60 | Metil-2-fluorprop-2-enoát (CAS RN 2343-89-7), legalább 93 tömegszázalék tisztaságú, legfeljebb 7 tömegszázalékot kitevő 2,6-di-terc-butil-p-krezol (CAS RN 128-37-0) és tetrabutil-ammónium-nitrit (CAS RN 26501-54-2) stabilizátorokkal is | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7940 | ex 2916 19 95 | 70 | Metil-3-metil-2-butenoát (CAS RN 924-50-5), legalább 99,0 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7931 | ex 2916 20 00 | 25 | Ciklohexán-karbonil-klorid (CAS RN 2719-27-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7933 | ex 2916 20 00 | 35 | 2-Ciklopropil-ecetsav (CAS RN 5239-82-7), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7929 | ex 2916 39 90 | 16 | 3-Fluor-5-jód-4-metilbenzoesav (CAS RN 861905-94-4), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8008 | ex 2918 29 00 | 40 | 3-Hidroxi-4-nitrobenzoesav (CAS RN 619-14-7), legalább 96,5 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7934 | ex 2918 99 90 | 43 | Vanillinsav (CAS RN 121-34-6), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7947 | ex 2921 29 00 | 70 | N,N,N’,N’-tetrametil-etilén-diamin (CAS RN 110-18-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8019 | ex 2921 49 00 | 45 | 2-(4-Bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorén (CAS RN 897671-69-1), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8020 | ex 2921 49 00 | 55 | 2-(2-Bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorén (CAS RN 1198395-24-2), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7946 | ex 2922 19 00 | 29 | N-Metil-N-(2-hidroxi-etil)-p-toluidin (CAS RN 2842-44-6), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7935 | ex 2922 19 00 | 70 | 2-Benzil-amino-etanol (CAS RN 104-63-2), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8000 | ex 2924 19 00 | 18 | 2-(((Butilamino)-karbonil)oxi)-etil-akrilát (CAS RN 63225-53-6), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8013 | ex 2925 19 95 | 40 | N-Jódszukcinimid (CAS RN 516-12-1), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7985 | ex 2930 90 98 | 88 | 1-{4-[(4-Benzoilfenil)szulfanil]fenil}-2-metil-2-[(4-metilfenil)szulfonil]propán-1-on (CAS RN 272460-97-6), legalább 94 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7951 | ex 2931 90 00 | 25 | N-(3-(Dimetoxi-metil-szilil)propil)etilén-diamin (CAS RN 3069-29-2), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7958 | ex 2932 20 90 | 18 | 4-Hidroxikumarin (CAS RN 1076-38-6), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7984 | ex 2932 20 90 | 23 | 1,4-Dioxán-2,5-dion (CAS RN 502-97-6), legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7978 | ex 2932 99 00 | 68 | 3,9-Dietilidén-2,4,8,10-tetraoxaspiro[5.5]undekán (CAS RN 65967-52-4), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7930 | ex 2932 99 00 | 73 | 5-Fluor-3-metilbenzofurán-2-karboxilsav (CAS RN 81718-76-5), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7936 | ex 2932 99 00 | 78 | Metil-2,2-difluor-1,3-benzodioxol-5-karboxilát (CAS RN 773873-95-3), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7954 | ex 2932 99 00 | 83 | 6,11-Dihidro-dibenzo[b,e]oxepin-11-on (CAS RN 4504-87-4), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7938 | ex 2933 19 90 | 43 | terc-Butil-2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetát (CAS RN 1082827-81-3), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7937 | ex 2933 29 90 | 23 | 1,1’-Tiokarbonil-bisz(imidazol) (CAS RN 6160-65-2), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7976 | ex 2933 39 99 | 83 | 2-Hidroxi-4-azóniaspiro[3,5]nonán-klorid (CAS RN 15285-58-2), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7925 | ex 2933 39 99 | 84 | Dietil(3-piridil)borán (CAS RN 89878-14-8), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7981 | ex 2933 39 99 | 86 | 3-(N-hidroxi-karbamimidoil)piridin-1-oxid (CAS RN 92757-16-9), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7939 | ex 2933 39 99 | 87 | 6-Klór-N-(2,2-dimetil-propil)piridin-3-karboxamid (CAS RN 585544-20-3), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7986 | ex 2933 39 99 | 88 | Benzil-4-amino-3-klór-6-(4-klór-2-fluor-3-metoxifenil)-5-fluorpiridin-2-karboxilát (CAS RN 1390661-72-9), legalább 92 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7952 | ex 2933 69 80 | 33 | 2,4,6-Triklór-1,3,5-triazin (CAS RN 108-77-0), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7927 | ex 2933 99 80 | 60 | 2-[(6,11-Dihidro-5H-dibenz[b,e]azepin-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dion (CAS RN 143878-20-0), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7971 | ex 2933 99 80 | 70 | 5-(Bisz-(2-hidroxi-etil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butánsav-etil-észter (CAS RN 3543-74-6), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.8014 | ex 2933 99 80 | 80 | Pirrol-2-karboxaldehid (CAS RN 1003-29-8), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7926 | ex 2934 99 90 | 65 | Benzo[b]tiofén-10-metoxi-cikloheptanon (CAS RN 59743-84-9), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7944 | ex 2934 99 90 | 70 | 1,3,4-Tiadiazolidin-2,5-dition (CAS RN 1072-71-5), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7928 | ex 2935 90 90 | 44 | 4-[2-(7-Metoxi-4,4-dimetil-1,3-dioxo-3,4-dihidro-izokinolin-2(1H)-il)etil]-benzolszulfonamid (CAS RN 33456-68-7), legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7943 | ex 3201 90 20 | 10 | Kínai szömörce (Gallachinensis) gubacsainak víz alapú kivonata, legfeljebb 85 tömegszázalék tannintartalmú | 0 % | - | 2025.12.31. |
| 0.7975 | ex 3801 10 00 | 10 | Mesterséges grafit porított formában (CAS RN 7782-42-5):






  — | másodlagos részecskeszerkezettel, amely kisebb elsődleges részecskékből áll össze, |

3.

a melléklet a második, illetve a harmadik oszlopban feltüntetett KN-, illetve TARIC-kód számozási sorrendje szerint a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Sorszám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Autonóm vámtétel

Kieg. Mértékegység

A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő

„0.8021

2804 70 10

Vörösfoszfor

0 %

-

2022.12.31.

0.8022

2804 70 90

Foszfor, a vörösfoszfor kivételével

0 %

-

2023.12.31.

0.7974

ex 2903 39 19

40

3-(Brómmetil)-pentán (CAS RN 3814-34-4), legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8017

ex 2903 99 80

25

2,2'-Dibrómbifenil (CAS RN 13029-09-9), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8018

ex 2903 99 80

35

2-Bróm-9,9'-spirobi[9H-fluorén] (CAS RN 171408-76-7), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7957

ex 2904 99 00

55

2,4-Diklór-1,3-dinitro-5-(trifluor-metil)benzol (CAS RN 29091-09-6), legalább 96 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7963

ex 2906 29 00

70

1,2,3,4-Tetrahidro-1-naftol (CAS RN 529-33-9), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8015

ex 2914 29 00

35

4-(trans-4-Propilciklohexil)ciklohexanon (CAS RN 82832-73-3), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7955

ex 2915 24 00

10

Ecetsavanhidrid (CAS RN 108-24-7), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7980

ex 2916 19 95

60

Metil-2-fluorprop-2-enoát (CAS RN 2343-89-7), legalább 93 tömegszázalék tisztaságú, legfeljebb 7 tömegszázalékot kitevő 2,6-di-terc-butil-p-krezol (CAS RN 128-37-0) és tetrabutil-ammónium-nitrit (CAS RN 26501-54-2) stabilizátorokkal is

0 %

-

2025.12.31.

0.7940

ex 2916 19 95

70

Metil-3-metil-2-butenoát (CAS RN 924-50-5), legalább 99,0 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7931

ex 2916 20 00

25

Ciklohexán-karbonil-klorid (CAS RN 2719-27-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7933

ex 2916 20 00

35

2-Ciklopropil-ecetsav (CAS RN 5239-82-7), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7929

ex 2916 39 90

16

3-Fluor-5-jód-4-metilbenzoesav (CAS RN 861905-94-4), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8008

ex 2918 29 00

40

3-Hidroxi-4-nitrobenzoesav (CAS RN 619-14-7), legalább 96,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7934

ex 2918 99 90

43

Vanillinsav (CAS RN 121-34-6), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7947

ex 2921 29 00

70

N,N,N’,N’-tetrametil-etilén-diamin (CAS RN 110-18-9), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8019

ex 2921 49 00

45

2-(4-Bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorén (CAS RN 897671-69-1), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8020

ex 2921 49 00

55

2-(2-Bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorén (CAS RN 1198395-24-2), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7946

ex 2922 19 00

29

N-Metil-N-(2-hidroxi-etil)-p-toluidin (CAS RN 2842-44-6), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7935

ex 2922 19 00

70

2-Benzil-amino-etanol (CAS RN 104-63-2), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8000

ex 2924 19 00

18

2-(((Butilamino)-karbonil)oxi)-etil-akrilát (CAS RN 63225-53-6), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8013

ex 2925 19 95

40

N-Jódszukcinimid (CAS RN 516-12-1), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7985

ex 2930 90 98

88

1-{4-[(4-Benzoilfenil)szulfanil]fenil}-2-metil-2-[(4-metilfenil)szulfonil]propán-1-on (CAS RN 272460-97-6), legalább 94 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7951

ex 2931 90 00

25

N-(3-(Dimetoxi-metil-szilil)propil)etilén-diamin (CAS RN 3069-29-2), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7958

ex 2932 20 90

18

4-Hidroxikumarin (CAS RN 1076-38-6), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7984

ex 2932 20 90

23

1,4-Dioxán-2,5-dion (CAS RN 502-97-6), legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7978

ex 2932 99 00

68

3,9-Dietilidén-2,4,8,10-tetraoxaspiro[5.5]undekán (CAS RN 65967-52-4), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7930

ex 2932 99 00

73

5-Fluor-3-metilbenzofurán-2-karboxilsav (CAS RN 81718-76-5), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7936

ex 2932 99 00

78

Metil-2,2-difluor-1,3-benzodioxol-5-karboxilát (CAS RN 773873-95-3), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7954

ex 2932 99 00

83

6,11-Dihidro-dibenzo[b,e]oxepin-11-on (CAS RN 4504-87-4), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7938

ex 2933 19 90

43

terc-Butil-2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetát (CAS RN 1082827-81-3), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7937

ex 2933 29 90

23

1,1’-Tiokarbonil-bisz(imidazol) (CAS RN 6160-65-2), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7976

ex 2933 39 99

83

2-Hidroxi-4-azóniaspiro[3,5]nonán-klorid (CAS RN 15285-58-2), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7925

ex 2933 39 99

84

Dietil(3-piridil)borán (CAS RN 89878-14-8), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7981

ex 2933 39 99

86

3-(N-hidroxi-karbamimidoil)piridin-1-oxid (CAS RN 92757-16-9), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7939

ex 2933 39 99

87

6-Klór-N-(2,2-dimetil-propil)piridin-3-karboxamid (CAS RN 585544-20-3), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7986

ex 2933 39 99

88

Benzil-4-amino-3-klór-6-(4-klór-2-fluor-3-metoxifenil)-5-fluorpiridin-2-karboxilát (CAS RN 1390661-72-9), legalább 92 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7952

ex 2933 69 80

33

2,4,6-Triklór-1,3,5-triazin (CAS RN 108-77-0), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7927

ex 2933 99 80

60

2-[(6,11-Dihidro-5H-dibenz[b,e]azepin-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dion (CAS RN 143878-20-0), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7971

ex 2933 99 80

70

5-(Bisz-(2-hidroxi-etil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butánsav-etil-észter (CAS RN 3543-74-6), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.8014

ex 2933 99 80

80

Pirrol-2-karboxaldehid (CAS RN 1003-29-8), legalább 97 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7926

ex 2934 99 90

65

Benzo[b]tiofén-10-metoxi-cikloheptanon (CAS RN 59743-84-9), legalább 98 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7944

ex 2934 99 90

70

1,3,4-Tiadiazolidin-2,5-dition (CAS RN 1072-71-5), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7928

ex 2935 90 90

44

4-[2-(7-Metoxi-4,4-dimetil-1,3-dioxo-3,4-dihidro-izokinolin-2(1H)-il)etil]-benzolszulfonamid (CAS RN 33456-68-7), legalább 99,5 tömegszázalék tisztaságú

0 %

-

2025.12.31.

0.7943

ex 3201 90 20

10

Kínai szömörce (Gallachinensis) gubacsainak víz alapú kivonata, legfeljebb 85 tömegszázalék tannintartalmú

0 %

-

2025.12.31.

0.7975

ex 3801 10 00

10

Mesterséges grafit porított formában (CAS RN 7782-42-5):

—

másodlagos részecskeszerkezettel, amely kisebb elsődleges részecskékből áll össze,

| — | felületi bevonat nélkül, |
| --- | --- |

—

felületi bevonat nélkül,

| — | a d50 érték által kifejezett részecskemérete 13,5 μm (± 0,5), |
| --- | --- |

—

a d50 érték által kifejezett részecskemérete 13,5 μm (± 0,5),

| — | a fajlagos felületi területe (BET-el mérve) kevesebb, mint 2,0 m2/g, |
| --- | --- |

—

a fajlagos felületi területe (BET-el mérve) kevesebb, mint 2,0 m2/g,

| — | rázás utáni sűrűsége 1,10 ~ 1,70 g/cm3, |
| --- | --- |

—

rázás utáni sűrűsége 1,10 ~ 1,70 g/cm3,

| — | specifikus kisülési kapacitása 351,0 mAh/g (±3,0), |
| --- | --- |

—

specifikus kisülési kapacitása 351,0 mAh/g (±3,0),

| — | kezdeti hatásfoka 94,0 % (± 1,0). |
| --- | --- |

—

kezdeti hatásfoka 94,0 % (± 1,0).

1.8 %

-

2021.12.31.

0.7994

ex 3801 10 00

20

Mesterséges grafit (CAS RN 7782-42-5) porított formában:

| — | fajlagos felületi területe (BET-el mérve) 0,8 m2/g (± 0,25), |
| --- | --- |

—

fajlagos felületi területe (BET-el mérve) 0,8 m2/g (± 0,25),

| — | rázás utáni sűrűsége 0,85 g/cm3 (± 0,10), |
| --- | --- |

—

rázás utáni sűrűsége 0,85 g/cm3 (± 0,10),

| — | a d50 érték által kifejezett részecskemérete 21,0 μm (± 2,0), |
| --- | --- |

—

a d50 érték által kifejezett részecskemérete 21,0 μm (± 2,0),

| — | specifikus kisülési kapacitása 351,0 mAh/g (±3,0), |
| --- | --- |

—

specifikus kisülési kapacitása 351,0 mAh/g (±3,0),

| — | kezdeti hatásfoka 94,0 % (± 2,0) |
| --- | --- |

—

kezdeti hatásfoka 94,0 % (± 2,0)

1.8 %

-

2021.12.31.

0.7998

ex 3815 90 90

38

Fotoiniciátor, amely

| — | legalább 80 tömegszázalék polietilén-glikol-di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionátot (CAS RN 886463-10-1), |
| --- | --- |

—

legalább 80 tömegszázalék polietilén-glikol-di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionátot (CAS RN 886463-10-1),

| — | legfeljebb 17 tömegszázalék polietilén-glikol [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionátot tartalmaz. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 17 tömegszázalék polietilén-glikol [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionátot tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.7999

ex 3815 90 90

48

Fotoiniciátor, amely:

| — | legalább 88 tömegszázalék α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oxi]-poli(oxi-1,2-etándiilt) (CAS RN 1246194-73-9), |
| --- | --- |

—

legalább 88 tömegszázalék α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oxi]-poli(oxi-1,2-etándiilt) (CAS RN 1246194-73-9),

| — | legfeljebb 12 tömegszázalék α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroxi-poli(oxi-1,2-etándiilt) (CAS RN 1648797-60-7) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

legfeljebb 12 tömegszázalék α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroxi-poli(oxi-1,2-etándiilt) (CAS RN 1648797-60-7) tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.7950

ex 3902 90 90

65

Brómozott butadién-sztirol-kopolimer (CAS RN 1195978-93-8) legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 68 tömegszázalék brómtartalommal, a 39. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 6. b) pontjában meghatározott formában

0 %

-

2025.12.31.

0.7953

ex 3910 00 00

65

Polidimetil-sziloxán alapú folyékony kopolimer epoxid végcsoportokkal (CAS RN 2102536-93-4)

0 %

-

2025.12.31.

0.8009

ex 3911 90 99

38

Keverék, amely tömegszázalékban:

| — | 90 % (± 1 %) hidrogénezett 1,4:5,8-dimetano-naftalént, 2-etilidén-1,2,3,4,4a,5,8,8a-octahidro-polimert 3a,4,7,7a- tetrahidro-4,7-metano-1H-indénnel (CAS RN 881025-72-5) és |
| --- | --- |

—

90 % (± 1 %) hidrogénezett 1,4:5,8-dimetano-naftalént, 2-etilidén-1,2,3,4,4a,5,8,8a-octahidro-polimert 3a,4,7,7a- tetrahidro-4,7-metano-1H-indénnel (CAS RN 881025-72-5) és

| — | 10 % (± 1 %) hidrogénezett sztirol-butadién-kopolimert (CAS RN 66070-58-4) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

10 % (± 1 %) hidrogénezett sztirol-butadién-kopolimert (CAS RN 66070-58-4) tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.8010

ex 3911 90 99

48

Keverék, amely tömegszázalékban:

| — | 90 % (± 1 %) hidrogénezett 1,4:5,8-dimetano-naftalént, 2-etilidén-1,2,3,4,4a,5,8,8a-octahidro-polimert 3a,4,7,7a- tetrahidro-4,7-metano-1H-indénnel (CAS RN 881025-72-5) és |
| --- | --- |

—

90 % (± 1 %) hidrogénezett 1,4:5,8-dimetano-naftalént, 2-etilidén-1,2,3,4,4a,5,8,8a-octahidro-polimert 3a,4,7,7a- tetrahidro-4,7-metano-1H-indénnel (CAS RN 881025-72-5) és

| — | 10 % (± 1 %) etilén-propilén-kopolimert (CAS RN 9010-79-1) tartalmaz. |
| --- | --- |

—

10 % (± 1 %) etilén-propilén-kopolimert (CAS RN 9010-79-1) tartalmaz.

0 %

-

2025.12.31.

0.7949

ex 3920 61 00

40

Extrudált termoplasztikus polikarbonát fólia vagy film:

| — | mindkét oldalán matt felületi textúrával, |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán matt felületi textúrával,

| — | vastagsága több mint 50 μm, de legfeljebb 200 μm, |
| --- | --- |

—

vastagsága több mint 50 μm, de legfeljebb 200 μm,

| — | szélessége legalább 800 mm, de legfeljebb 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 800 mm, de legfeljebb 1 500 mm,

| — | hossza legalább 915 m, de legfeljebb 2 500 m, |
| --- | --- |

—

hossza legalább 915 m, de legfeljebb 2 500 m,

fényvisszaverő termékek gyártásához (4)

0 %

-

2025.12.31.

0.8011

ex 3920 62 19

ex 3920 62 90

68

20

Poli(etilén-tereftalát) film tekercsekben:

| — | vastagsága legalább 50 μm, de legfeljebb 350 μm, és |
| --- | --- |

—

vastagsága legalább 50 μm, de legfeljebb 350 μm, és

| — | legalább 0,02 μm, de legfeljebb 0,06 μm vastagságú, porlasztott nemesfémréteggel, például arannyal vagy palládiummal beborítva. |
| --- | --- |

—

legalább 0,02 μm, de legfeljebb 0,06 μm vastagságú, porlasztott nemesfémréteggel, például arannyal vagy palládiummal beborítva.

0 %

-

2025.12.31.

0.8005

ex 3920 99 28

48

Termoplasztikus poliuretán fólia tekercsekben:

| — | szélessége legalább 900 mm, de legfeljebb 1 016 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 900 mm, de legfeljebb 1 016 mm,

| — | felülete matt, |
| --- | --- |

—

felülete matt,

| — | vastagsága 0,4 mm (± 8 %), |
| --- | --- |

—

vastagsága 0,4 mm (± 8 %),

| — | szakadási nyúlása legalább 480 % (ASTM D412 (Die C)), |
| --- | --- |

—

szakadási nyúlása legalább 480 % (ASTM D412 (Die C)),

| — | húzószilárdsága hosszirányban 470 (± 10) kg/cm2 (ASTM D412 [Die C]), |
| --- | --- |

—

húzószilárdsága hosszirányban 470 (± 10) kg/cm2 (ASTM D412 [Die C]),

| — | Shore A keménysége 90 (± 3) (ASTM D2240), |
| --- | --- |

—

Shore A keménysége 90 (± 3) (ASTM D2240),

| — | szakítószilárdsága 100 (± 10) kg/cm2 (ASTM D624 [Die C]), |
| --- | --- |

—

szakítószilárdsága 100 (± 10) kg/cm2 (ASTM D624 [Die C]),

| — | olvadáspontja 165 °C (± 10 °C) |
| --- | --- |

—

olvadáspontja 165 °C (± 10 °C)

0 %

-

2025.12.31.

0.8024

ex 5603 14 10

20

Nem szőtt textília, amely poli(etilén-tereftalát) sodorva-hurkolt töltőanyagból áll:

| — | tömege legalább 160 g/m2, de legfeljebb 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 160 g/m2, de legfeljebb 300 g/m2,

| — | egyik oldalán membránnal vagy membránnal és alumíniummal rétegelve is |
| --- | --- |

—

egyik oldalán membránnal vagy membránnal és alumíniummal rétegelve is

| — | a DIN 60335-2-69:2008 szabvány szerinti, legalább M szűrőosztályú szűrési hatékonysággal, |
| --- | --- |

—

a DIN 60335-2-69:2008 szabvány szerinti, legalább M szűrőosztályú szűrési hatékonysággal,

| — | pliszírozható. |
| --- | --- |

—

pliszírozható.

0 %

m2

2023.12.31.

0.8028

ex 6909 19 00

40

Kerámia-szén abszorpciós betét:

| — | sajtolt égetett kerámia kötőanyagú sokcellás (multicelluláris) hengeres szerkezettel, |
| --- | --- |

—

sajtolt égetett kerámia kötőanyagú sokcellás (multicelluláris) hengeres szerkezettel,

| — | legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 35 tömegszázalék aktív szénnel, |
| --- | --- |

—

legalább 10 tömegszázalék, de legfeljebb 35 tömegszázalék aktív szénnel,

| — | legalább 65 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék kerámia kötőanyag-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 65 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék kerámia kötőanyag-tartalommal,

| — | átmérője legalább 29 mm, de legfeljebb 41 mm, |
| --- | --- |

—

átmérője legalább 29 mm, de legfeljebb 41 mm,

| — | hosszúsága legfeljebb 150 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legfeljebb 150 mm,

| — | legalább 800 °C hőmérsékleten kiégetve és |
| --- | --- |

—

legalább 800 °C hőmérsékleten kiégetve és

| — | gőzadszorpcióhoz, |
| --- | --- |

—

gőzadszorpcióhoz,

gépjárművek üzemanyag-rendszereiben üzemanyaggőz-elnyelőben való összeszereléshez használatos

0 %

p/st

2025.12.31.

0.7913

ex 7506 20 00

20

Lemezek és szalagok tekercsben az ASME SB-582/UNS N06030 szabvány szerinti nikkelötvözetből:

| — | vastagsága legalább 0,5 mm, de legfeljebb 3 mm, |
| --- | --- |

—

vastagsága legalább 0,5 mm, de legfeljebb 3 mm,

| — | szélessége legalább 250 mm, de legfeljebb 1 219 mm |
| --- | --- |

—

szélessége legalább 250 mm, de legfeljebb 1 219 mm

0 %

-

2025.12.31.

0.7997

ex 7616 99 90

35

Alumíniumlap:

| — | hosszúsága 36 mm, de legfeljebb 49 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága 36 mm, de legfeljebb 49 mm,

| — | szélessége 29,8 mm, de legfeljebb 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége 29,8 mm, de legfeljebb 45,2 mm,

| — | vastagsága legalább 0,18 mm, de legfeljebb 0,66 mm, |
| --- | --- |

—

vastagsága legalább 0,18 mm, de legfeljebb 0,66 mm,

polipropilén szalaggal felszerelve:

| — | hosszúsága 6,5 mm, de legfeljebb 16,5 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága 6,5 mm, de legfeljebb 16,5 mm,

| — | szélessége 39 mm, de legfeljebb 56 mm, |
| --- | --- |

—

szélessége 39 mm, de legfeljebb 56 mm,

| — | a tasak külső rétegével szilárd illesztést olvasztási eljárással lehetővé tevő jellemzővel, amely biztosítja a cella szivárgásmentes és nyomásálló tömítését, |
| --- | --- |

—

a tasak külső rétegével szilárd illesztést olvasztási eljárással lehetővé tevő jellemzővel, amely biztosítja a cella szivárgásmentes és nyomásálló tömítését,

| — | az elektrolit hatásának való ellenállással, |
| --- | --- |

—

az elektrolit hatásának való ellenállással,

gépjármű-telepek lítium-ion telep celláinak gyártásához.  (4)

3 %

-

2021.12.31.

0.7966

ex 8104 19 00

10

Megmunkálatlan magnézium, legalább 93 tömegszázalék, de legfeljebb 99,7 tömegszázalék magnéziumtartalommal

0 %

-

2025.12.31.

0.7942

ex 8108 90 30

35

Titánrúd és -huzal legalább 98,8 %, de legfeljebb 99,9 % titántartalommal, átmérője kevesebb mint 20 mm

0 %

-

2025.12.31.

0.8012

ex 8406 82 00

10

Ipari gőzturbina:

| — | kimenő teljesítménye legalább 5 MW, de legfeljebb 40 MW; |
| --- | --- |

—

kimenő teljesítménye legalább 5 MW, de legfeljebb 40 MW;

| — | legfeljebb 140 bar nyomásra és legfeljebb 540 °C hőmérsékletre tervezett, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 140 bar nyomásra és legfeljebb 540 °C hőmérsékletre tervezett,

| — | a friss gőz oldalán legfeljebb 12 bar hidraulikus szervóval működtetett kettős ülésszeleppel felszerelt |
| --- | --- |

—

a friss gőz oldalán legfeljebb 12 bar hidraulikus szervóval működtetett kettős ülésszeleppel felszerelt

0 %

-

2025.12.31.

0.7961

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

55

60

Fúvókatest az üzemanyag-befecskendezés szögének és eloszlásának szabályozására:

| — | henger alakú, |
| --- | --- |

—

henger alakú,

| — | rozsdamentes acélból, |
| --- | --- |

—

rozsdamentes acélból,

| — | legalább 4, de legfeljebb 16 nyílással, |
| --- | --- |

—

legalább 4, de legfeljebb 16 nyílással,

| — | áramlási sebessége legalább 100 cm3/perc, de legfeljebb 500 cm3/perc |
| --- | --- |

—

áramlási sebessége legalább 100 cm3/perc, de legfeljebb 500 cm3/perc

0 %

-

2025.12.31.

0.7965

ex 8409 91 00

75

Üzemanyag-befecskendező szelep háza elektromágneses mező létrehozásához a befecskendező szelep működtetéséhez:

| — | bemeneti átmérője legalább 2 mm, de legfeljebb 10 mm, |
| --- | --- |

—

bemeneti átmérője legalább 2 mm, de legfeljebb 10 mm,

| — | kimeneti átmérője 2 mm, de legfeljebb 10 mm, |
| --- | --- |

—

kimeneti átmérője 2 mm, de legfeljebb 10 mm,

| — | legalább 10 Ω, de legfeljebb 15 Ω ellenállású, elektromos csatlakozóban végződő elektromos tekerccsel, |
| --- | --- |

—

legalább 10 Ω, de legfeljebb 15 Ω ellenállású, elektromos csatlakozóban végződő elektromos tekerccsel,

| — | rozsdamentes acélcső köré öntött műanyag burkolattal |
| --- | --- |

—

rozsdamentes acélcső köré öntött műanyag burkolattal

0 %

-

2025.12.31.

0.7967

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

80

70

Fúvókatű a motor üzemanyag-áramlásának nyitásához és zárásához:

| — | 2 nyílással, |
| --- | --- |

—

2 nyílással,

| — | 4 horonnyal, |
| --- | --- |

—

4 horonnyal,

| — | átmérője legalább 3 mm, de legfeljebb 6 mm, |
| --- | --- |

—

átmérője legalább 3 mm, de legfeljebb 6 mm,

| — | hossza legalább 25 mm, de legfeljebb 35 mm, |
| --- | --- |

—

hossza legalább 25 mm, de legfeljebb 35 mm,

| — | keménykrómmal lemezelt rozsdamentes acélból |
| --- | --- |

—

keménykrómmal lemezelt rozsdamentes acélból

0 %

-

2025.12.31.

0.7969

ex 8413 30 20

40

Nagynyomású dugattyús szivattyú közvetlen dízelbefecskendezéshez:

| — | üzemi nyomása legfeljebb 275 MPa, |
| --- | --- |

—

üzemi nyomása legfeljebb 275 MPa,

| — | vezérműtengellyel, |
| --- | --- |

—

vezérműtengellyel,

| — | folyadékátbocsátása legalább 15 cm3/perc, de legfeljebb 1 800 cm3/perc, |
| --- | --- |

—

folyadékátbocsátása legalább 15 cm3/perc, de legfeljebb 1 800 cm3/perc,

| — | elektromos nyomásszabályozó szeleppel |
| --- | --- |

—

elektromos nyomásszabályozó szeleppel

0 %

-

2025.12.31.

0.7970

ex 8413 30 20

50

Nagynyomású dugattyús szivattyú közvetlen dízelbefecskendezéshez:

| — | üzemi nyomása legfeljebb 275 MPa, |
| --- | --- |

—

üzemi nyomása legfeljebb 275 MPa,

| — | a forgattyús tengelyhez való kapcsolódásra tervezett, |
| --- | --- |

—

a forgattyús tengelyhez való kapcsolódásra tervezett,

| — | elektromágneses szeleppel |
| --- | --- |

—

elektromágneses szeleppel

0 %

-

2025.12.31.

0.7996

ex 8418 99 90

20

Alumínium összekötő blokk hegesztés során a kondenzátor-elosztócsőhöz való csatalkoztatásra:

| — | T6 vagy T5 keménységi fokra edzett, |
| --- | --- |

—

T6 vagy T5 keménységi fokra edzett,

| — | tömege legfeljebb 150 g, |
| --- | --- |

—

tömege legfeljebb 150 g,

| — | hosszúsága legalább 20 mm, de legfeljebb 150 mm, |
| --- | --- |

—

hosszúsága legalább 20 mm, de legfeljebb 150 mm,

| — | egy darabból álló rögzítősínnel |
| --- | --- |

—

egy darabból álló rögzítősínnel

0 %

-

2025.12.31.

0.8004

ex 8418 99 90

30

Szűrőtartály profil hegesztés során a kondenzátor-elosztócsőhöz való csatlakoztatásra:

| — | keményforrasztásos egyenetlensége legfeljebb 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

keményforrasztásos egyenetlensége legfeljebb 0,2 mm,

| — | tömege legalább 100 g, de legfeljebb 600 g, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 100 g, de legfeljebb 600 g,

| — | egy darabból álló rögzítősínnel |
| --- | --- |

—

egy darabból álló rögzítősínnel

0 %

-

2025.12.31.

0.7979

ex 8479 89 97

55

Integrált automatizált kulcsrakész gépsor hengeres lítium-ion telepcellák zselés tekercseinek – tekercseléssel, szalagsoron, valamint katód, telepcella-közfal és anód levágásával történő – gyártásához

0.8 %

-

2021.12.31.

0.7982

ex 8479 89 97

65

Integrált automatizált kulcsrakész gépsor hengeres lítium-ion telepek telepcelláinak kialakításához, 300 alkatrész/perc és gyártósor sebességgel

0.8 %

-

2021.12.31.

0.7964

ex 8479 90 70

40

Mechanikai egység forgórészének burkolata vezérműtengely forgattyús tengelyhez képest történő mozgása beállításának a biztosítására:

| — | kör alakú, |
| --- | --- |

—

kör alakú,

| — | acélötvözetből szinterezéssel előállítva, |
| --- | --- |

—

acélötvözetből szinterezéssel előállítva,

| — | legfeljebb 8 olajkamrával, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 8 olajkamrával,

| — | legalább 55 Rockwell-keménységű, |
| --- | --- |

—

legalább 55 Rockwell-keménységű,

| — | legalább 6,5 g/cm3, de legfeljebb 6,7 g/cm3 sűrűségű |
| --- | --- |

—

legalább 6,5 g/cm3, de legfeljebb 6,7 g/cm3 sűrűségű

0 %

-

2025.12.31.

0.7968

ex 8481 30 91

ex 8481 30 99

30

50

Mechanikus visszacsapó (nem visszafolyó) szelep az üzemanyag-áramlás nyitásához és lezárásához:

| — | üzemi nyomása legfeljebb 250 MPa, |
| --- | --- |

—

üzemi nyomása legfeljebb 250 MPa,

| — | áramlási sebessége legalább 45 cm3/perc, de legfeljebb 55 cm3/perc, |
| --- | --- |

—

áramlási sebessége legalább 45 cm3/perc, de legfeljebb 55 cm3/perc,

| — | 4 bemeneti nyílással, melyek mindegyike legalább 1,2 mm, de legfeljebb 1,6 mm átmérőjű, |
| --- | --- |

—

4 bemeneti nyílással, melyek mindegyike legalább 1,2 mm, de legfeljebb 1,6 mm átmérőjű,

| — | acélból |
| --- | --- |

—

acélból

0 %

-

2025.12.31.

0.7960

ex 8481 80 59

ex 8481 90 00

70

80

Áramlásszabályozó szelep:

| — | acélból, |
| --- | --- |

—

acélból,

| — | legalább 0,05 mm, de legfeljebb 0,5 mm átmérőjű kimeneti nyílással, |
| --- | --- |

—

legalább 0,05 mm, de legfeljebb 0,5 mm átmérőjű kimeneti nyílással,

| — | legalább 0,1 mm, de legfeljebb 1,3 mm átmérőjű bemeneti nyílással |
| --- | --- |

—

legalább 0,1 mm, de legfeljebb 1,3 mm átmérőjű bemeneti nyílással

0 %

-

2025.12.31.

0.7972

ex 8527 29 00

ex 8529 90 65

10

38

Műholdas rádióvevő-modul:

| — | téglalap alakú, méretei: 70,5 × 44,9 × 10,5 mm, |
| --- | --- |

—

téglalap alakú, méretei: 70,5 × 44,9 × 10,5 mm,

| — | hőelvezetőből és ellenállásokkal, kondenzátorokkal, tranzisztorokkal, tekercsekkel, diódákkal és integrált áramkörökkel (IC) ellátott nyomtatott áramköri kártyából áll, |
| --- | --- |

—

hőelvezetőből és ellenállásokkal, kondenzátorokkal, tranzisztorokkal, tekercsekkel, diódákkal és integrált áramkörökkel (IC) ellátott nyomtatott áramköri kártyából áll,

| — | képes a rádiófrekvenciás jelek feldolgozására, |
| --- | --- |

—

képes a rádiófrekvenciás jelek feldolgozására,

| — | középfrekvenciás egységgel, |
| --- | --- |

—

középfrekvenciás egységgel,

a 8527 vtsz. alá tartozó termékek gyártásához  (4)

0 %

-

2025.12.31.

0.7987

ex 8708 50 20

ex 8708 50 55

15

50

Gömbölyű külső homokinetikus csukló golyóscsapágy háza, a jármű hajtásrendszerének alkatrésze, legalább 0,14 %, de legfeljebb 0,57 % széntartalmú, karburizálásra alkalmas anyagból, kovácsolt, esztergált, perforált, mart és edzett

0 %

-

2025.12.31.

0.7988

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

25

45

Golyós típusú külső homokinetikus csukló háza a motorról és a közlőműről a gépjárművek kerekeire történő nyomatékátvitelhez, külső egység formájában:

| — | legalább 6, de legfeljebb 8 golyós pályával, |
| --- | --- |

—

legalább 6, de legfeljebb 8 golyós pályával,

| — | egy szállal, |
| --- | --- |

—

egy szállal,

| — | legalább 21, de legfeljebb 38 fogas befelé görbülő külső ékkel, |
| --- | --- |

—

legalább 21, de legfeljebb 38 fogas befelé görbülő külső ékkel,

| — | legalább 0,48 %, de legfeljebb 0,57 % széntartalmú acélból készült csapágygolyókkal való működtetéshez, |
| --- | --- |

—

legalább 0,48 %, de legfeljebb 0,57 % széntartalmú acélból készült csapágygolyókkal való működtetéshez,

| — | kovácsolt, esztergált, mart és edzett |
| --- | --- |

—

kovácsolt, esztergált, mart és edzett

0 %

-

2025.12.31.

0.7989

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

35

50

Belső homokinetikus csukló tripod háza:

| — | külső átmérője legalább 67,0 mm, de legfeljebb 99,0 mm, |
| --- | --- |

—

külső átmérője legalább 67,0 mm, de legfeljebb 99,0 mm,

| — | 3 hidegen kalibrált, legalább 29,95 mm, de legfeljebb 49,2 mm átmérőjű görgőpályával, |
| --- | --- |

—

3 hidegen kalibrált, legalább 29,95 mm, de legfeljebb 49,2 mm átmérőjű görgőpályával,

| — | legalább 21, de legfeljebb 41 fogas külső ékkel |
| --- | --- |

—

legalább 21, de legfeljebb 41 fogas külső ékkel

| — | kovácsolt, esztergált, hengerelt és edzett |
| --- | --- |

—

kovácsolt, esztergált, hengerelt és edzett

0 %

-

2025.12.31.

0.7990

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

45

55

Külső homokinetikus csukló belső egysége, a jármű hajtásrendszerének alkatrésze:

| — | legalább 6, de legfeljebb 8 golyós pályával, amelyek legalább 12,0 mm, de legfeljebb 24,0 mm átmérőjű csapágygolyókhoz alkalmasak, |
| --- | --- |

—

legalább 6, de legfeljebb 8 golyós pályával, amelyek legalább 12,0 mm, de legfeljebb 24,0 mm átmérőjű csapágygolyókhoz alkalmasak,

| — | kovácsolt, esztergált, mart, üregelt és edzett. |
| --- | --- |

—

kovácsolt, esztergált, mart, üregelt és edzett.

0 %

-

2025.12.31.

0.7991

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

55

60

Belső homokinetikus csuklóhoz való tripodcsillag, a jármű hajtásrendszerének alkatrésze:

| — | 3, legalább 17,128 mm, de legfeljebb 25,468 mm átmérőjű forgócsappal, |
| --- | --- |

—

3, legalább 17,128 mm, de legfeljebb 25,468 mm átmérőjű forgócsappal,

| — | kovácsolt, esztergált, üregelt és edzett |
| --- | --- |

—

kovácsolt, esztergált, üregelt és edzett

0 %

-

2025.12.31.

0.7973

ex 9002 11 00

23

Lencse:

| — | motoros fókuszírozó, zoom, rekesznyílás, |
| --- | --- |

—

motoros fókuszírozó, zoom, rekesznyílás,

| — | elektronikusan bekapcsolható infravörös szűrő, |
| --- | --- |

—

elektronikusan bekapcsolható infravörös szűrő,

| — | legalább 2,7 mm, de legfeljebb 55 mm állítható fókusztávolság, |
| --- | --- |

—

legalább 2,7 mm, de legfeljebb 55 mm állítható fókusztávolság,

| — | tömege legfeljebb 100 g, |
| --- | --- |

—

tömege legfeljebb 100 g,

| — | hossza kisebb, mint 70 mm, |
| --- | --- |

—

hossza kisebb, mint 70 mm,

| — | átmérője legfeljebb 60 mm |
| --- | --- |

—

átmérője legfeljebb 60 mm

0 %

-

2025.12.31.

---

(1)  A vámtételek felfüggesztése nem alkalmazandó azonban, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari vállalkozás végzi.

(2)  A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 254. cikkének megfelelően.

(3)  Kizárólag az értékvám kerül felfüggesztésre. A mértékvám továbbra is alkalmazandó.”

(4)  A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 254. cikkének megfelelően.”

---

HATÁROZATOK

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/182

---

A TANÁCS (EU) 2020/2232 HATÁROZATA

(2020. december 22.)

az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról, valamint a megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyek tartaléklistájáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió 2020. január 30-án az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió 2020. január 30-án az (EU) 2020/135 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdése szerint a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) legkésőbb a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállítja azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdése szerint a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) legkésőbb a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállítja azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak. A vegyes bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a jegyzék mindenkor megfeleljen a követelményeknek.

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése szerint a jegyzék kizárólag olyan személyeket foglalhat magában, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, akik rendelkeznek a saját országukban a legmagasabb bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel vagy akik elismert szakértelemmel rendelkező jogtudósok, és szaktudással vagy tapasztalattal rendelkeznek az uniós jog és a nemzetközi közjog területén. A jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai. |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése szerint a jegyzék kizárólag olyan személyeket foglalhat magában, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, akik rendelkeznek a saját országukban a legmagasabb bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel vagy akik elismert szakértelemmel rendelkező jogtudósok, és szaktudással vagy tapasztalattal rendelkeznek az uniós jog és a nemzetközi közjog területén. A jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

| (4) | Az Unió és az Egyesült Királyság együttesen öt személyt javasolt a választott bírói testület elnöki tisztségére, és tíz-tíz személyt javasolt a választott bírói testület tagjainak. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió és az Egyesült Királyság együttesen öt személyt javasolt a választott bírói testület elnöki tisztségére, és tíz-tíz személyt javasolt a választott bírói testület tagjainak.

| (5) | Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot.

| (6) | Helyénvaló továbbá tartalékállományt létrehozni azon szakértőkből, akik készek és alkalmasak arra, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak, és akikkel fel lehet venni a kapcsolatot annak érdekében, hogy a 25 személyt tartalmazó jegyzéket az Unió részéről naprakészen tartsák, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló továbbá tartalékállományt létrehozni azon szakértőkből, akik készek és alkalmasak arra, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaiként szolgáljanak, és akikkel fel lehet venni a kapcsolatot annak érdekében, hogy a 25 személyt tartalmazó jegyzéket az Unió részéről naprakészen tartsák,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban az Unió által a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításával kapcsolatban képviselendő álláspont

| a) | a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul; és |
| --- | --- |

a)

a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul; és

| b) | annak támogatására irányul, hogy a vegyes bizottsági ülés jegyzőkönyvéhez csatolni kell egy feljegyzést, amely meghatározza a kilépésről rendelkező megállapodással létrehozott választott bírói testület elnöki tisztségét a jövőben betöltő személyeknek a jelöltek e határozathoz csatolt jegyzékéről történő kinevezésére irányuló eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

annak támogatására irányul, hogy a vegyes bizottsági ülés jegyzőkönyvéhez csatolni kell egy feljegyzést, amely meghatározza a kilépésről rendelkező megállapodással létrehozott választott bírói testület elnöki tisztségét a jövőben betöltő személyeknek a jelöltek e határozathoz csatolt jegyzékéről történő kinevezésére irányuló eljárásokat.

2. cikk

Azon személyek tartaléklistáját, akiket az Unió a jövőben az 1. cikkben említett 25 fős jegyzékben szereplő üres álláshelyek betöltésére javasolhat, a melléklet tartalmazza.

3. cikk

A vegyes bizottság határozatát ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

1

---

TERVEZET

A NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓBÓL ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGBŐL TÖRTÉNŐ KILÉPÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG .../2020 HATÁROZATA

(...)

a megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személyt tartalmazó jegyzék összeállításáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen annak 171. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a vegyes bizottság legkésőbb az említett megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállítja azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bírói testület tagjaként szolgáljanak. |
| --- | --- |

(1)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a vegyes bizottság legkésőbb az említett megállapodásban meghatározott átmeneti időszak végéig összeállítja azon 25 személy jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bírói testület tagjaként szolgáljanak.

| (2) | A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése szerint a jegyzék kizárólag olyan személyeket foglalhat magában, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, akik rendelkeznek a saját országukban a legmagasabb bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel vagy akik elismert szakértelemmel rendelkező jogtudósok, és szaktudással vagy tapasztalattal rendelkeznek az uniós jog és a nemzetközi közjog területén. Ezek a személyek nem lehetnek az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai. |
| --- | --- |

(2)

A kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkének (2) bekezdése szerint a jegyzék kizárólag olyan személyeket foglalhat magában, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, akik rendelkeznek a saját országukban a legmagasabb bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel vagy akik elismert szakértelemmel rendelkező jogtudósok, és szaktudással vagy tapasztalattal rendelkeznek az uniós jog és a nemzetközi közjog területén. Ezek a személyek nem lehetnek az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

| (3) | Tekintettel arra, hogy az Unió és az Egyesült Királyság együttesen öt személyt javasolt a választott bírói testület elnöki tisztségére, valamint tekintettel az Uniónak, illetve az Egyesült Királyságnak a választott bírói testület tagjainak tisztségét betöltő tíz-tíz személyre vonatkozó javaslatára, |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy az Unió és az Egyesült Királyság együttesen öt személyt javasolt a választott bírói testület elnöki tisztségére, valamint tekintettel az Uniónak, illetve az Egyesült Királyságnak a választott bírói testület tagjainak tisztségét betöltő tíz-tíz személyre vonatkozó javaslatára,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület tagjaként szolgálni kész és arra alkalmas 25 személy jegyzékét az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat 2021. január 1-jén lép hatályba.

Kelt ...,

a Vegyes Bizottság részéről

a társelnökök

---

(1)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

1

---

I. MELLÉKLET

a .../2020 vegyes bizottsági határozathoz

A kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület elnökei

| | Corinna WISSELS |
| --- | --- |

Corinna WISSELS

| | Angelika Helene Anna NUSSBERGER |
| --- | --- |

Angelika Helene Anna NUSSBERGER

| | Jan KLUCKA |
| --- | --- |

Jan KLUCKA

| | Daniel BETHLEHEM |
| --- | --- |

Daniel BETHLEHEM

| | Gabrielle KAUFMANN-KOHLER |
| --- | --- |

Gabrielle KAUFMANN-KOHLER

A kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testület rendes tagjai

| | EU: | Hubert LEGAL |
| --- | --- | --- |

EU:

Hubert LEGAL

| | Helena JÄDERBLOM |
| --- | --- |

Helena JÄDERBLOM

| | Ursula KRIEBAUM |
| --- | --- |

Ursula KRIEBAUM

| | Jan WOUTERS |
| --- | --- |

Jan WOUTERS

| | Christoph Walter HERRMANN |
| --- | --- |

Christoph Walter HERRMANN

| | Javier DIEZ-HOCHLEITNER |
| --- | --- |

Javier DIEZ-HOCHLEITNER

| | Alice GUIMARAES-PUROKOSKI |
| --- | --- |

Alice GUIMARAES-PUROKOSKI

| | Barry DOHERTY |
| --- | --- |

Barry DOHERTY

| | Tamara ĆAPETA |
| --- | --- |

Tamara ĆAPETA

| | Nico SCHRIJVER |
| --- | --- |

Nico SCHRIJVER

| | Egyesült Királyság: | Sir Gerald BARLING |
| --- | --- | --- |

Egyesült Királyság:

Sir Gerald BARLING

| | Sir Christopher BELLAMY |
| --- | --- |

Sir Christopher BELLAMY

| | Zachary DOUGLAS |
| --- | --- |

Zachary DOUGLAS

| | Sir Patrick ELIAS |
| --- | --- |

Sir Patrick ELIAS

| | Dame Elizabeth GLOSTER |
| --- | --- |

Dame Elizabeth GLOSTER

| | Sir Peter GROSS |
| --- | --- |

Sir Peter GROSS

| | Toby LANDAU QC |
| --- | --- |

Toby LANDAU QC

| | Dan SAROOSHI QC |
| --- | --- |

Dan SAROOSHI QC

| | Jemima STRATFORD QC |
| --- | --- |

Jemima STRATFORD QC

| | Sir Michael WOOD |
| --- | --- |

Sir Michael WOOD

A KILÉPÉSRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2020. DECEMBER XX-I ÜLÉSÉNEK JEGYZŐKÖNYVÉHEZ CSATOLANDÓ FELJEGYZÉSTERVEZET A KILÉPÉSRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁS SZERINTI VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET ELNÖKI TISZTSÉGÉT BETÖLTŐ SZEMÉLYEK JEGYZÉKÉN SZEREPLŐ JELÖLTEK JÖVŐBENI JELÖLÉSÉRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁSOK MEGHATÁROZÁSÁRÓL

A vegyes bizottság a mai napon elfogadta annak a 25 személynek a jegyzékét, akik készek és alkalmasak arra, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikke szerinti választott bírói testület tagjaként szolgáljanak. A Felek emlékeztetnek arra, hogy az elnökök listáján szereplő ötödik személyt sorsolással választották ki, amelyre 2020. december 9-én, mindkét Fél képviselőinek jelenlétében került sor.

Az egyensúly tartós biztosítása érdekében rotációt kell alkalmazni, amelynek során abban az esetben, ha az ötös listán három helyet elfoglaló Fél által delegált elnök pozíciója üresedik meg, a másik Fél terjeszt elő három jelöltet, akik közül az első Fél – három munkanapon belül – kiválasztja azt a személyt, aki betölti a megüresedett elnöki tisztséget.

Amennyiben az ötös listán két helyet elfoglaló Fél által delegált elnök pozíciója üresedik meg, nem kerül sor rotációra, és ez a Fél terjeszt elő három jelöltet, akik közül a másik Fél – három munkanapon belül – kiválasztja azt a személyt, aki betölti a megüresedett elnöki tisztséget.

Ennek következtében az elnökök jegyzékében mindig szerepelni fog az egyes Felek által delegált legalább egy-egy személy.

A fentiek szerinti minden egyes személycserét követően a vegyes bizottságnak a kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkével összhangban elfogadott határozattal módosítania kell a 25 személyt tartalmazó jegyzéket.

Minden esetre a vegyes bizottság a mai napon elfogadott vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított két év elteltével felülvizsgálja a 25 személyt tartalmazó jegyzéket. A Felek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy e felülvizsgálat során a kilépésről rendelkező megállapodásban foglaltaknak megfelelően közösen javaslatot tegyenek az öt elnököt tartalmazó jegyzékre. Ez a jegyzék legkésőbb a felülvizsgálat kezdetétől számított hat hónapon belül az előző jegyzék helyébe lép.

Amennyiben a felülvizsgálati eljárás során a Felek nem tudnak megállapodásra jutni az ötödik elnök személyéről, az adott időpontban az ötös listán két helyet elfoglaló Fél három jelöltet terjeszt elő, akik közül a másik Fél – három napon belül – kiválasztja azt a személyt, aki betölti a megüresedett elnöki tisztséget. A felülvizsgálati eljárást követően a vegyes bizottságnak a kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkével összhangban elfogadott határozattal módosítania kell a 25 személyt tartalmazó jegyzéket.

A Felek által az e feljegyzésben meghatározott eljárás szerinti, a másik Fél általi kiválasztásra javasolt valamennyi jelöltnek meg kell felelnie a kilépésről rendelkező megállapodás 171. cikkében meghatározott követelményeknek, és amennyiben valamelyik Fél indokoltan úgy ítéli meg, hogy nem ez a helyzet, fenntartja magának a jogot, hogy kifogást emeljen e jelöltnek a jegyzékbe való felvétele vagy a kinevezése ellen.

---

MELLÉKLET

A kilépésről rendelkező megállapodás szerinti választott bírói testületnek az Unió által kinevezett tagjaiként szolgálni kész és arra alkalmas személyek tartaléklistája

Myron NICOLATOS

Ezio PERILLO

Vilenas VADAPALAS

Andreas MÜLLER

Pierre d’ARGENT

Radostin Georgiev PETROV

Costas CLERIDES

Antonin MOKRY

Carri GINTER

Nikolaos MARKOPOULOS

Jukka SNELL

János MARTONYI

Alessandra PIETROBON

Ignas VEGELE

Anita KOVALEVSKA

Kaj I. HOBER

Matej AVBELJ

---

| 2020.12.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 437/188 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 437/188

---

A TANÁCS (EU) 2020/2233 HATÁROZATA

(2020. december 23.)

az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (1) (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás) és különösen annak 1. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS) beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA-k) műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételek (a továbbiakban: a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek) 2020. december 31. után nem köthetők le, hacsak a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag másként nem határoz. |
| --- | --- |

(1)

Az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS) beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA-k) műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételek (a továbbiakban: a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek) 2020. december 31. után nem köthetők le, hacsak a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag másként nem határoz.

| (2) | Meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy bár az AKCS beruházási keret hozzájárult az AKCS országok szegénységének csökkentésére, világgazdasági integrációjára és fenntartható fejlődésére irányuló, az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásban (2) (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) meghatározott célkitűzésekhez, hozzájárulását e tekintetben nem maximalizálta. Az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételek új keretek között és újfajta irányítás mellett folytatódó felhasználása jobb fejlesztési eredményekhez vezethet. |
| --- | --- |

(2)

Meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy bár az AKCS beruházási keret hozzájárult az AKCS országok szegénységének csökkentésére, világgazdasági integrációjára és fenntartható fejlődésére irányuló, az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásban (2) (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) meghatározott célkitűzésekhez, hozzájárulását e tekintetben nem maximalizálta. Az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételek új keretek között és újfajta irányítás mellett folytatódó felhasználása jobb fejlesztési eredményekhez vezethet.

| (3) | A Bizottság 2018. június 14-én elfogadta a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (a továbbiakban: az NDICI-javaslat), amely az Európai Fenntartható Fejlődési Alap Plusz (a továbbiakban: EFFA+)és a külső tevékenységi garancia létrehozásáról rendelkezik, amelyekhez a tagállamok konkrét régiókban, országokban, ágazatokban vagy meglévő beruházási keretekben megvalósítandó tevékenységekhez rendelhető hozzájárulást nyújthatnának. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2018. június 14-én elfogadta a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (a továbbiakban: az NDICI-javaslat), amely az Európai Fenntartható Fejlődési Alap Plusz (a továbbiakban: EFFA+)és a külső tevékenységi garancia létrehozásáról rendelkezik, amelyekhez a tagállamok konkrét régiókban, országokban, ágazatokban vagy meglévő beruházási keretekben megvalósítandó tevékenységekhez rendelhető hozzájárulást nyújthatnának.

| (4) | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 2020. december 4-én elfogadott 2/2020 határozatával (3) módosította az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló 3/2019 határozatát (4) abból a célból, hogy ismételten meghosszabbítsa az AKCS–EU partnerségi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazási időtartamát vagy 2021. november 30-ig, vagy az új AKCS-EU megállapodás (a továbbiakban: az új megállapodás) hatálybalépéséig, vagy az új megállapodásnak az Unió és az AKCS-államok közötti ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik a legkorábbi időpont. A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott azon időszakot, amely alatt még leköthetők az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteiből befolyó bevételek, meg kell hosszabbítani 2021. június 30-ig annak érdekében, hogy további kötelezettségvállalásokat lehessen tenni az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből, illetve biztosítani lehessen az AKCS-országok folyamatos támogatását, amíg teljes mértékben működőképessé nem válik a Szomszédság, Fejlesztés és Nemzetközi Együttműködés területét támogató, az NDICI-javaslat alapján elfogadandó eszköz (a továbbiakban: a külső finanszírozási eszköz). |
| --- | --- |

(4)

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 2020. december 4-én elfogadott 2/2020 határozatával (3) módosította az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló 3/2019 határozatát (4) abból a célból, hogy ismételten meghosszabbítsa az AKCS–EU partnerségi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazási időtartamát vagy 2021. november 30-ig, vagy az új AKCS-EU megállapodás (a továbbiakban: az új megállapodás) hatálybalépéséig, vagy az új megállapodásnak az Unió és az AKCS-államok közötti ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik a legkorábbi időpont. A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott azon időszakot, amely alatt még leköthetők az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteiből befolyó bevételek, meg kell hosszabbítani 2021. június 30-ig annak érdekében, hogy további kötelezettségvállalásokat lehessen tenni az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből, illetve biztosítani lehessen az AKCS-országok folyamatos támogatását, amíg teljes mértékben működőképessé nem válik a Szomszédság, Fejlesztés és Nemzetközi Együttműködés területét támogató, az NDICI-javaslat alapján elfogadandó eszköz (a továbbiakban: a külső finanszírozási eszköz).

| (5) | Az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Fenntartható Fejlődési Alap (5) elismerten rendkívül releváns eszköz a hatálya alá tartozó régiók (szubszaharai Afrika és Európa szomszédságpolitikájában részt vevő országok) beruházási szükségletei, valamint az Unió prioritásai és kötelezettségvállalásai szempontjából. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Fenntartható Fejlődési Alap (5) elismerten rendkívül releváns eszköz a hatálya alá tartozó régiók (szubszaharai Afrika és Európa szomszédságpolitikájában részt vevő országok) beruházási szükségletei, valamint az Unió prioritásai és kötelezettségvállalásai szempontjából.

| (6) | „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című 2020. március 9-i közös közleményében (a továbbiakban: a közös közlemény) a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) azt szorgalmazta, hogy az Unió az afrikai kontinens egész területén támogassa a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést. Többek között az Unió partnerséget kíván kialakítani Afrikával a beruházások előmozdítása terén, az innovatív finanszírozási mechanizmusok alkalmazásának fokozása révén. |
| --- | --- |

(6)

„Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című 2020. március 9-i közös közleményében (a továbbiakban: a közös közlemény) a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) azt szorgalmazta, hogy az Unió az afrikai kontinens egész területén támogassa a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést. Többek között az Unió partnerséget kíván kialakítani Afrikával a beruházások előmozdítása terén, az innovatív finanszírozási mechanizmusok alkalmazásának fokozása révén.

| (7) | A közös közleményben a főképviselő hangsúlyozta, hogy a pénzügyi eszközöknek ösztönözniük kell a jelentős fejlesztési hatású beruházásokat, nagyrészt a magánszektort támogatva, „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című 2014. május 13-i bizottsági közleményben meghatározott kritériumok – nevezetesen a mérhető fejlesztési hatás, az addicionalitás, a semlegesség, a közös érdek és a társfinanszírozás, a demonstrációs hatás, valamint a szociális, környezeti és fiskális normákhoz való igazodás – követésével. |
| --- | --- |

(7)

A közös közleményben a főképviselő hangsúlyozta, hogy a pénzügyi eszközöknek ösztönözniük kell a jelentős fejlesztési hatású beruházásokat, nagyrészt a magánszektort támogatva, „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című 2014. május 13-i bizottsági közleményben meghatározott kritériumok – nevezetesen a mérhető fejlesztési hatás, az addicionalitás, a semlegesség, a közös érdek és a társfinanszírozás, a demonstrációs hatás, valamint a szociális, környezeti és fiskális normákhoz való igazodás – követésével.

| (8) | Lehetővé kell tenni, hogy az e határozatban említett, pénzügyi eszközökből befolyó bevételek külső finanszírozási eszközhöz való hozzájárulásnak minősüljenek (az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 21. cikke (2) bekezdése a) ponjtának ii. alpontjában említett „célhoz kötött külső címzett bevételek”) annak érdekében, hogy az AKCS-országok támogatását egy „egycsomagos” megközelítés alapján finanszírozzák, összhangban a külső finanszírozási eszköz célkitűzéseivel, alapelveivel és irányításával, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelettel összhangban igénybe véve e célból pénzügyi eszközöket, vegyesfinanszírozási műveleteket, költségvetési biztosítékokat vagy bármely egyéb vissza nem fizetendő támogatási formát. Mindez lehetővé teszi az AKCS beruházási keretről történő megszakítás nélküli átállást, valamint a folytonosság biztosítását a rendelkezésre álló finanszírozási termékek köre tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Lehetővé kell tenni, hogy az e határozatban említett, pénzügyi eszközökből befolyó bevételek külső finanszírozási eszközhöz való hozzájárulásnak minősüljenek (az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 21. cikke (2) bekezdése a) ponjtának ii. alpontjában említett „célhoz kötött külső címzett bevételek”) annak érdekében, hogy az AKCS-országok támogatását egy „egycsomagos” megközelítés alapján finanszírozzák, összhangban a külső finanszírozási eszköz célkitűzéseivel, alapelveivel és irányításával, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelettel összhangban igénybe véve e célból pénzügyi eszközöket, vegyesfinanszírozási műveleteket, költségvetési biztosítékokat vagy bármely egyéb vissza nem fizetendő támogatási formát. Mindez lehetővé teszi az AKCS beruházási keretről történő megszakítás nélküli átállást, valamint a folytonosság biztosítását a rendelkezésre álló finanszírozási termékek köre tekintetében.

| (9) | A pénzügyi eszközökből befolyó bevételeket a külső finanszírozási eszköz 2027. december 31. után már nem kaphatja meg külső címzett bevételként. A későbbi többéves pénzügyi keretekre figyelemmel elfogadott határozatok sérelme nélkül, az említett időpontot követően a pénzeszközöket újabb finanszírozási mechanizmusokon keresztül fogják kiosztani azok kimerüléséig. |
| --- | --- |

(9)

A pénzügyi eszközökből befolyó bevételeket a külső finanszírozási eszköz 2027. december 31. után már nem kaphatja meg külső címzett bevételként. A későbbi többéves pénzügyi keretekre figyelemmel elfogadott határozatok sérelme nélkül, az említett időpontot követően a pénzeszközöket újabb finanszírozási mechanizmusokon keresztül fogják kiosztani azok kimerüléséig.

| (10) | Az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételeket - figyelemmel a 2021-2027-es időszakra várt becsült teljes összegre - évente át kell csoportosítani a külső finanszírozási eszköz releváns költségvetési sorainak kiegészítéseként, a programozási dokumentumokkal összhangban. |
| --- | --- |

(10)

Az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételeket - figyelemmel a 2021-2027-es időszakra várt becsült teljes összegre - évente át kell csoportosítani a külső finanszírozási eszköz releváns költségvetési sorainak kiegészítéseként, a programozási dokumentumokkal összhangban.

| (11) | A Bizottság a pénzügyi eszközökből befolyó bevételeket az Európai Beruházási Bank révén, többek között az EFFA+-on keresztül fogja becsatornázni azzal a céllal, hogy maximalizálja azok fejlesztési hatását és addicionalitását, figyelembe véve az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatos kérdéseket is. Az EFFA+ irányításának és az „első a szakpolitika” elvnek valamennyi műveletre vonatkoznia kell. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a pénzügyi eszközökből befolyó bevételeket az Európai Beruházási Bank révén, többek között az EFFA+-on keresztül fogja becsatornázni azzal a céllal, hogy maximalizálja azok fejlesztési hatását és addicionalitását, figyelembe véve az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatos kérdéseket is. Az EFFA+ irányításának és az „első a szakpolitika” elvnek valamennyi műveletre vonatkoznia kell.

| (12) | Az NDICI-javaslattal összhangban a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek elsősorban a magas pénzügyi kockázattal járó fejlesztési eszközök felé kell irányítani, különösen a legkevésbé fejlett országok pénzügyeire, tőkealapjaira és tevékenységeire kifejtendő hatás érdekében. A műveleteknek törekedniük kell a fejlesztésre gyakorolt hatás maximalizálására. |
| --- | --- |

(12)

Az NDICI-javaslattal összhangban a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek elsősorban a magas pénzügyi kockázattal járó fejlesztési eszközök felé kell irányítani, különösen a legkevésbé fejlett országok pénzügyeire, tőkealapjaira és tevékenységeire kifejtendő hatás érdekében. A műveleteknek törekedniük kell a fejlesztésre gyakorolt hatás maximalizálására.

| (13) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (7) 152. cikkének (4) bekezdése értelmében az Egyesült Királyságnak az egymást követő EFA-időszakokban az EFA beruházási keretéből való részesedését a befektetés lejáratakor visszatérítik az Egyesült Királyság részére. Eltérő megállapodás hiányában az Egyesült Királyság tőkerészesedése nem köthető le újra a 11. EFA kötelezettségvállalási időszakának végén túl, valamint nem vihető át későbbi időszakokra, |
| --- | --- |

(13)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (7) 152. cikkének (4) bekezdése értelmében az Egyesült Királyságnak az egymást követő EFA-időszakokban az EFA beruházási keretéből való részesedését a befektetés lejáratakor visszatérítik az Egyesült Királyság részére. Eltérő megállapodás hiányában az Egyesült Királyság tőkerészesedése nem köthető le újra a 11. EFA kötelezettségvállalási időszakának végén túl, valamint nem vihető át későbbi időszakokra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az AKCS beruházási keret műveletei esetében a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (5) bekezdésében meghatározott azon időszak, amely alatt leköthetők az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételek, meghosszabbításra kerül 2021. június 30-ig, vagy a külső finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló rendelet hatálybalépéséig – attól függően, hogy melyik időpont a későbbi –, de legkésőbb 2021. november 30-ig annak érdekében, hogy az AKCS beruházási keret pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből új kötelezettségvállalásokat lehessen tenni.

2. cikk

(1)   Az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből 2021. június 30. után befolyó bevételek – külső címzett bevételek formájában – a külső finanszírozási eszközhöz való hozzájárulásnak minősülnek, melyek célja az EBB révén finanszírozás rendelkezésre bocsátása az EFFA+ költségvetési biztosítékai és vegyesfinanszírozási műveletei, egy külső tevékenységi garancia, pénzügyi eszköz vagy bármely más, vissza nem fizetendő támogatási forma keretében, az EFFA+ elveivel, célkitűzéseivel és irányításával összhangban.

(2)   A későbbi többéves pénzügyi keretekre figyelemmel elfogadott határozatok sérelme nélkül, a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek 2027. december 31. után és a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek kimerüléséig az olyan későbbi uniós külső finanszírozási eszközökhöz való hozzájárulásnak minősülnek, amelyek a külső finanszírozási eszköz helyébe lépnek.

(3)   E határozat alkalmazásában „pénzügyi eszközökből befolyó bevétel” az AKCS beruházási keret számára tartott készpénz elszámolására nyitott bármely számlán lévő összegeken keletkező minden jövedelem, beleértve az osztalékot, a tőkenyereséget, a garanciadíjakat és a kölcsönök kamatait. Pénzügyi eszközökből befolyó bevételnek minősül emellett a kincstári befektetésekből teljesített ellentételezés, valamint a visszafizetések, beleértve a tőketörlesztéseket, a felszabadított garanciáikat és a kölcsönök tőkeösszegének törlesztését, amelyek az AKCS beruházási keret műveleteiből fakadnak. A pénzügyi eszközökből befolyó bevételekre vonatkozó kötelezettségvállalások visszavonásából származó pénzeszközöket szintén pénzügyi eszközökből befolyó bevételeknek kell tekinteni.

(4)   A pénzügyi eszközökből befolyó bevételekre külső finanszírozási eszközre alkalmazandó szabályok és eljárások vonatkoznak.

3. cikk

A hozzájárulások az AKCS országok számára kerülnek elkülönítésre.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a 2. cikket, amelyet 2021. július 1-jétől vagy a külső finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló rendelet hatálybalépésétől kell alkalmazni, attól függően, hogy melyik időpont a későbbi.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

1

(2)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

2

(3)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 2/2020 határozata (2020. december 4.) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 3/2019 határozatának az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadása céljából történő módosításáról (HL L 420., 2020.12.14., 32. o.).

3

(4)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 3/2019 határozata (2019. december 17.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról (HL L 1., 2020.1.3., 3. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1601 rendelete (2017. szeptember 26.) az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról (HL L 249., 2017.9.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

6

(7)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

7

---