# Europeiska unionens L 3/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 3 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången7 januari 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 3

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången7 januari 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/8 av den 23 december 2020 om bemyndigande för kommissionen att rösta för en ökning av Europeiska investeringsfondens auktoriserade kapital | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/8 av den 23 december 2020 om bemyndigande för kommissionen att rösta för en ökning av Europeiska investeringsfondens auktoriserade kapital

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kinas regering | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/9 av den 6 januari 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet | 4 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2019 av Gemensamma kommittén EU–Mexiko av den 16 oktober 2019 om ändringar av bilaga III till beslut av Gemensamma rådet EG–Mexiko nr 2/2000 om definition av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete (Andorra och San Marino och vissa produktspecifika ursprungsregler för kemiska produkter) [2021/10] | 37 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kinas regering

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/9 av den 6 januari 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet

4

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2019 av Gemensamma kommittén EU–Mexiko av den 16 oktober 2019 om ändringar av bilaga III till beslut av Gemensamma rådet EG–Mexiko nr 2/2000 om definition av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete (Andorra och San Marino och vissa produktspecifika ursprungsregler för kemiska produkter) [2021/10]

37

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom ( EUT L 424, 15.12.2020 ) | 41 |

Rättelser

*

Rättelse till Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom ( EUT L 424, 15.12.2020 )

( EUT L 424, 15.12.2020 )

41

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 7.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/8

av den 23 december 2020

om bemyndigande för kommissionen att rösta för en ökning av Europeiska investeringsfondens auktoriserade kapital

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 173.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 5.2 i stadgarna för Europeiska investeringsfonden (fonden) föreskriver att fondens auktoriserade kapital får ökas genom beslut av fondens bolagsstämma (bolagsstämman) med en majoritet av 85 % av de avgivna rösterna. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 5.2 i stadgarna för Europeiska investeringsfonden (fonden) föreskriver att fondens auktoriserade kapital får ökas genom beslut av fondens bolagsstämma (bolagsstämman) med en majoritet av 85 % av de avgivna rösterna.

| (2) | Med tanke på de förväntade effekterna av covid-19-krisen och i syfte att bidra till unionens och fondens insatser mot krisen genom genomförandet av den föreslagna Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet som en del av den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 och genom ytterligare utveckling av fondens roll i förvaltningen av nationella och regionala program, är det nödvändigt att omedelbart öka fondens auktoriserade kapital med 2 870 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på de förväntade effekterna av covid-19-krisen och i syfte att bidra till unionens och fondens insatser mot krisen genom genomförandet av den föreslagna Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet som en del av den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 och genom ytterligare utveckling av fondens roll i förvaltningen av nationella och regionala program, är det nödvändigt att omedelbart öka fondens auktoriserade kapital med 2 870 000 000 EUR.

| (3) | Fondens styrelse (styrelsen) har beslutat att till bolagsstämman lämna in en begäran om godkännande av en ökning av fondens auktoriserade kapital med 2 870 000 000 EUR genom emission av 2 870 nya andelar, och godkännande av villkoren, inbegripet för betalning, för en sådan kapitalökning. Om kapitalökningen godkänns kommer varje ny andel att ha ett nominellt värde av 1 000 000 EUR och varje tecknad andel kommer att inbetalas till 20 % av dess nominella värde. Det skulle vara möjligt för bolagsstämman att kräva betalning av återstående 80 % på de villkor som anges i artikel 7.3 i fondens stadgar. Alla andelar, oavsett om de är befintliga eller nyemitterade, kommer att ha samma värde och medföra lika rättigheter i alla avseenden. |
| --- | --- |

(3)

Fondens styrelse (styrelsen) har beslutat att till bolagsstämman lämna in en begäran om godkännande av en ökning av fondens auktoriserade kapital med 2 870 000 000 EUR genom emission av 2 870 nya andelar, och godkännande av villkoren, inbegripet för betalning, för en sådan kapitalökning. Om kapitalökningen godkänns kommer varje ny andel att ha ett nominellt värde av 1 000 000 EUR och varje tecknad andel kommer att inbetalas till 20 % av dess nominella värde. Det skulle vara möjligt för bolagsstämman att kräva betalning av återstående 80 % på de villkor som anges i artikel 7.3 i fondens stadgar. Alla andelar, oavsett om de är befintliga eller nyemitterade, kommer att ha samma värde och medföra lika rättigheter i alla avseenden.

| (4) | Styrelsen har föreslagit att de nya auktoriserade andelarna ska kunna tecknas under en enda teckningsperiod som inleds omedelbart efter det att bolagsstämman godkänt kapitalökningen och avslutas den 30 september 2021. Unionen kommer att kunna delta i teckningen på de villkor som fastställs i bolagsstämmans beslut så snart den rättsakt som godkänner unionens deltagande i kapitalökningen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Styrelsen har föreslagit att de nya auktoriserade andelarna ska kunna tecknas under en enda teckningsperiod som inleds omedelbart efter det att bolagsstämman godkänt kapitalökningen och avslutas den 30 september 2021. Unionen kommer att kunna delta i teckningen på de villkor som fastställs i bolagsstämmans beslut så snart den rättsakt som godkänner unionens deltagande i kapitalökningen har trätt i kraft.

| (5) | För att unionens företrädare vid bolagsstämman så snart som möjligt ska kunna rösta om kapitalökningen anses det lämpligt att föreskriva ett undantag från de åttaveckors- och tiodagarsperioder som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. Av samma skäl bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(5)

För att unionens företrädare vid bolagsstämman så snart som möjligt ska kunna rösta om kapitalökningen anses det lämpligt att föreskriva ett undantag från de åttaveckors- och tiodagarsperioder som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. Av samma skäl bör detta beslut träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen ska bemyndigas att, på unionens vägnar, vid Europeiska investeringsfondens bolagsstämma rösta för den föreslagna ökningen på 2 870 000 000 EUR av fondens auktoriserade kapital.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 december 2020.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

D.M. SASSOLI

På rådets vägnar

Ordförande

M. ROTH

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 december 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 22 december 2020.

1

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 7.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/3

---

Information om ikraftträdandet av avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kinas regering

Det avtal om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kinas regering som undertecknades i Bryssel den 20 maj 2019 trädde i kraft den 1 september 2020 i enlighet med artikel 17.1 i avtalet, eftersom den sista underrättelsen deponerades den 20 juli 2020.

---

FÖRORDNINGAR

| 7.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/9

av den 6 januari 2021

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

Inledande

| (1) | Den 14 maj 2020 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål (nedan kallade varmvalsade platta stålprodukter eller den undersökta produkten) med ursprung i Turkiet (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 maj 2020 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål (nedan kallade varmvalsade platta stålprodukter eller den undersökta produkten) med ursprung i Turkiet (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

varmvalsade platta stålprodukter

den undersökta produkten

det berörda landet

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2020 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av den undersökta produkten. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2020 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av den undersökta produkten. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

| (3) | Den 12 juni 2020 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av samma produkt med ursprung i Turkiet och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juni 2020 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av samma produkt med ursprung i Turkiet och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3).

Europeiska unionens officiella tidning

3

1.2.   Registrering

Registrering

| (4) | Till följd av en begäran från klaganden som stöddes av erforderlig bevisning antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2020/1686 (4) (nedan kallad registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av en begäran från klaganden som stöddes av erforderlig bevisning antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2020/1686 (4) (nedan kallad registreringsförordningen), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

4

registreringsförordningen

1.3.   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de turkiska myndigheterna, kända importörer, användare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de turkiska myndigheterna, kända importörer, användare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (6) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen hörde i inledningsskedet flera användare och företrädare för de turkiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(6)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen hörde i inledningsskedet flera användare och företrädare för de turkiska exporterande tillverkarna.

1.4.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (7) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (8) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av unionstillverkarnas rapporterade tillverkning och försäljningsvolym i unionen i samband med analysen av representativiteten innan undersökningen inleddes, och även med hänsyn till deras geografiska belägenhet. Urvalet bestod av tre unionstillverkare med verksamhet i tre olika medlemsstater som svarade för omkring 34 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionen och för över 40 % av försäljningsvolymen i unionen för de tillverkare som gav sig till känna. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av unionstillverkarnas rapporterade tillverkning och försäljningsvolym i unionen i samband med analysen av representativiteten innan undersökningen inleddes, och även med hänsyn till deras geografiska belägenhet. Urvalet bestod av tre unionstillverkare med verksamhet i tre olika medlemsstater som svarade för omkring 34 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionen och för över 40 % av försäljningsvolymen i unionen för de tillverkare som gav sig till känna. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (9) | Endast den exporterande tillverkaren Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (nedan kallad Çolakoğlu) inkom med synpunkter inom tidsfristen. Çolakoğlu hävdade att det föreslagna urvalet av unionstillverkare inte var representativt eftersom i) de företag som ingick i urvalet varken svarade för den största produktionsvolymen eller den största försäljningsvolymen i unionen, ii) det föreslagna urvalet var för litet, iii) det säkerställer inte en geografisk spridning, och iv) i urvalet utelämnades avsiktligen ”parter som redan befann sig i en till synes otillfredsställande situation på grund av externa omständigheter”. Çolakoğlu föreslog därför att ArcelorMittal Spain, ArcelorMittal Belgium och Acciaieria Arvedi SPA i Italien skulle läggas till i urvalet. |
| --- | --- |

(9)

Endast den exporterande tillverkaren Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (nedan kallad Çolakoğlu) inkom med synpunkter inom tidsfristen. Çolakoğlu hävdade att det föreslagna urvalet av unionstillverkare inte var representativt eftersom i) de företag som ingick i urvalet varken svarade för den största produktionsvolymen eller den största försäljningsvolymen i unionen, ii) det föreslagna urvalet var för litet, iii) det säkerställer inte en geografisk spridning, och iv) i urvalet utelämnades avsiktligen ”parter som redan befann sig i en till synes otillfredsställande situation på grund av externa omständigheter”. Çolakoğlu föreslog därför att ArcelorMittal Spain, ArcelorMittal Belgium och Acciaieria Arvedi SPA i Italien skulle läggas till i urvalet.

Çolakoğlu

| (10) | Vad gäller det första påståendet grundade kommissionen sitt urval på den största produktions- och försäljningsvolymen i unionen, vilket nämns i not t120.003571 till ärendehandlingarna. Det faktum att vissa andra tillverkare hade höga maximala värden i de volymer som angavs i intervall i den icke-konfidentiella versionen av deras svar innebär inte att de faktiskt producerade och/eller sålde mer. |
| --- | --- |

(10)

Vad gäller det första påståendet grundade kommissionen sitt urval på den största produktions- och försäljningsvolymen i unionen, vilket nämns i not t120.003571 till ärendehandlingarna. Det faktum att vissa andra tillverkare hade höga maximala värden i de volymer som angavs i intervall i den icke-konfidentiella versionen av deras svar innebär inte att de faktiskt producerade och/eller sålde mer.

t120.003571

| (11) | För det andra anser kommissionen att ett urval som omfattar omkring 34 % av unionens uppskattade totala tillverkning och över 40 % av försäljningsvolymen i unionen för de tillverkare som gav sig till känna är tillräckligt representativt. I de exempel som Çolakoğlu nämner på ärenden där kommissionen beslutade att låta fler parter ingå i stickprovsförfarandet medgav ramarna längre tidsfrister. Att låta fler unionstillverkare ingå i urvalet skulle bli orimligt betungande och undersökningen skulle inte kunna avslutas i god tid. |
| --- | --- |

(11)

För det andra anser kommissionen att ett urval som omfattar omkring 34 % av unionens uppskattade totala tillverkning och över 40 % av försäljningsvolymen i unionen för de tillverkare som gav sig till känna är tillräckligt representativt. I de exempel som Çolakoğlu nämner på ärenden där kommissionen beslutade att låta fler parter ingå i stickprovsförfarandet medgav ramarna längre tidsfrister. Att låta fler unionstillverkare ingå i urvalet skulle bli orimligt betungande och undersökningen skulle inte kunna avslutas i god tid.

| (12) | För det tredje ansåg kommissionen att urvalet har en god geografisk spridning eftersom de tre parter som ingår i urvalet är verksamma i tre olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(12)

För det tredje ansåg kommissionen att urvalet har en god geografisk spridning eftersom de tre parter som ingår i urvalet är verksamma i tre olika medlemsstater.

| (13) | Çolakoğlus sista påstående styrktes inte med bevisning. Såsom förklaras ovan var de kriterier som användes för att göra urvalet produktions- och försäljningsvolym i unionen och geografisk representativitet. |
| --- | --- |

(13)

Çolakoğlus sista påstående styrktes inte med bevisning. Såsom förklaras ovan var de kriterier som användes för att göra urvalet produktions- och försäljningsvolym i unionen och geografisk representativitet.

| (14) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden ansåg kommissionen att Çolakoğlus synpunkter på urvalets representativitet var obefogade. Det preliminära urvalet med tre unionstillverkare ansågs därför vara representativt för unionsindustrin och bekräftades om det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden ansåg kommissionen att Çolakoğlus synpunkter på urvalets representativitet var obefogade. Det preliminära urvalet med tre unionstillverkare ansågs därför vara representativt för unionsindustrin och bekräftades om det slutliga urvalet.

1.4.2.   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | En icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Inga synpunkter inkom på detta beslut. |
| --- | --- |

(16)

En icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Inga synpunkter inkom på detta beslut.

1.4.3.   Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

| (17) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Turkiet att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Turkiets beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Turkiet att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Turkiets beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (18) | Fem exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre företagskoncerner på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(18)

Fem exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre företagskoncerner på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter inkom.

1.5.   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (19) | En turkisk exporterande tillverkare som lämnade in stickprovsformuläret begärde individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Samma dag som undersökningen inleddes gjorde kommissionen frågeformuläret tillgängligt för de exporterande tillverkarna online (5). När kommissionen tillkännagav urvalet informerade den dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste lämna in ett svar på frågeformuläret om de ville undersökas individuellt. Det företag som ursprungligen begärde individuell undersökning lämnade dock inte in något svar på frågeformuläret. Därför beviljades ingen individuell undersökning. |
| --- | --- |

(19)

En turkisk exporterande tillverkare som lämnade in stickprovsformuläret begärde individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Samma dag som undersökningen inleddes gjorde kommissionen frågeformuläret tillgängligt för de exporterande tillverkarna online (5). När kommissionen tillkännagav urvalet informerade den dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste lämna in ett svar på frågeformuläret om de ville undersökas individuellt. Det företag som ursprungligen begärde individuell undersökning lämnade dock inte in något svar på frågeformuläret. Därför beviljades ingen individuell undersökning.

5

1.6.   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (20) | Kommissionen skickade ett frågeformulär till klaganden och begärde att de tre unionstillverkarna i urvalet, den icke-närstående importören som lämnade in ett svar på frågeformuläret samt en annan importör som gav sig till känna, flera användare och de tre exporterande tillverkare i Turkiet som ingick i urvalet att fylla i de berörda frågeformulären som gjordes tillgängliga online (6). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen skickade ett frågeformulär till klaganden och begärde att de tre unionstillverkarna i urvalet, den icke-närstående importören som lämnade in ett svar på frågeformuläret samt en annan importör som gav sig till känna, flera användare och de tre exporterande tillverkare i Turkiet som ingick i urvalet att fylla i de berörda frågeformulären som gjordes tillgängliga online (6).

6

| (21) | Eftersom klaganden lämnade tillräcklig bevisning för råvarurelaterade snedvridningar i Turkiet med avseende på den undersökta produkten skickade kommissionen dessutom ett ytterligare frågeformulär till de turkiska myndigheterna angående denna fråga. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom klaganden lämnade tillräcklig bevisning för råvarurelaterade snedvridningar i Turkiet med avseende på den undersökta produkten skickade kommissionen dessutom ett ytterligare frågeformulär till de turkiska myndigheterna angående denna fråga.

| (22) | Frågeformulär inkom från de tre unionstillverkarna i urvalet, klaganden, användaren Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., användaren San Polo Lamiere S.P.A., fyra användare inom koncernen Network Steel, den icke-närstående importören Network Steel S.L., de tre turkiska exporterande tillverkarna i urvalet och de turkiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(22)

Frågeformulär inkom från de tre unionstillverkarna i urvalet, klaganden, användaren Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., användaren San Polo Lamiere S.P.A., fyra användare inom koncernen Network Steel, den icke-närstående importören Network Steel S.L., de tre turkiska exporterande tillverkarna i urvalet och de turkiska myndigheterna.

1.7.   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (23) | Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen i det preliminära skedet inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen i det preliminära skedet inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen.

| (24) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Den genomförde korskontroller på distans hos följande företag/parter: | Unionstillverkare och deras intresseorganisation








  — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Den genomförde korskontroller på distans hos följande företag/parter:

Unionstillverkare och deras intresseorganisation

Unionstillverkare och deras intresseorganisation

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland

| — | Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederländerna

| — | ArcelorMittal Mediterranée SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike (7) |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Mediterranée SAS, Fos-sur-Mer, Frankrike (7)

7

| — | ArcelorMittal France, Dunkerque, Frankrike |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal France, Dunkerque, Frankrike

| — | Eurofer, Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

Eurofer, Bryssel, Belgien

| | Importörer








  — | Network Steel S.L., Madrid, Spanien |
| --- | --- | --- |

Importörer

Importörer

—

Network Steel S.L., Madrid, Spanien

| | Exporterande tillverkare i Turkiet och deras närstående handlare








  — | Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş. (nedan kallad Habaş) |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Turkiet och deras närstående handlare

Exporterande tillverkare i Turkiet och deras närstående handlare

—

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş. (nedan kallad Habaş)

Habaş

| — | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. och dess närstående handlare Çolakoğlu Dış Ticaret A.Ş. (nedan kallad Cotas) (tillsammans kallade Çolakoğlu) |
| --- | --- |

—

Çolakoğlu Metalurji A.Ş. och dess närstående handlare Çolakoğlu Dış Ticaret A.Ş. (nedan kallad Cotas) (tillsammans kallade Çolakoğlu)

Cotas

Çolakoğlu

| — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. (nedan kallad Erdemir) İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. (nedan kallad Isdemir) och den närstående servicecentralen Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve Tic. A.Ş. (nedan kallad Ersem) (tillsammans kallade Erdemirkoncernen) |
| --- | --- |

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. (nedan kallad Erdemir) İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. (nedan kallad Isdemir) och den närstående servicecentralen Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve Tic. A.Ş. (nedan kallad Ersem) (tillsammans kallade Erdemirkoncernen)

Erdemir

Isdemir

Ersem

Erdemirkoncernen

| (25) | I enlighet med artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen genomfördes ett samråd med de turkiska myndigheterna via videokonferens. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 7.2a och 7.2b i grundförordningen genomfördes ett samråd med de turkiska myndigheterna via videokonferens.

| (26) | Efter korskontrollen på distans av Erdemirkoncernan med anledning av vissa brister i de uppgifter om transportkostnader som koncernen hade lämnat, beslutade kommissionen att ersätta dessa kostnader med tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, vilket förklaras i skälen 56–59. |
| --- | --- |

(26)

Efter korskontrollen på distans av Erdemirkoncernan med anledning av vissa brister i de uppgifter om transportkostnader som koncernen hade lämnat, beslutade kommissionen att ersätta dessa kostnader med tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, vilket förklaras i skälen 56–59.

1.8.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (27) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2019 till den 31 december 2019 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2016 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2019 till den 31 december 2019 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2016 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (28) | Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Turkiet, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99. Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Turkiet, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99. Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis.

| (29) | Följande produkttyper ska undantas från den berörda produkten:






  i) | Produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål. |
| --- | --- | --- |

(29)

Följande produkttyper ska undantas från den berörda produkten:

i)

Produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål.

| ii) | Produkter av verktygsstål och snabbstål. |
| --- | --- |

ii)

Produkter av verktygsstål och snabbstål.

| iii) | Produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm. |
| --- | --- |

iii)

Produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm.

| iv) | Produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

iv)

Produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

| (30) | Varmvalsade platta stålprodukter används i en rad olika tillämpningar inom många ekonomiska sektorer, bland annat inom byggverksamhet, varvsindustri och energi. De används till exempel inom tillverkning av jordbruksutrustning, armeringsstål, bygg- och byggnadskomponenter, hushållsapparater och elvaror, fordonsindustri osv. |
| --- | --- |

(30)

Varmvalsade platta stålprodukter används i en rad olika tillämpningar inom många ekonomiska sektorer, bland annat inom byggverksamhet, varvsindustri och energi. De används till exempel inom tillverkning av jordbruksutrustning, armeringsstål, bygg- och byggnadskomponenter, hushållsapparater och elvaror, fordonsindustri osv.

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (31) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(31)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Turkiet. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Turkiet.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (32) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3.   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (33) | En tillverkare av gaffeltruckar, delar till gaffeltruckar och byggmaskiner begärde att varmvalsade långa stålstänger skulle undantas från definitionen av den undersökta produkten (8). Kommissionen konstaterade att varmvalsade långa stålstänger inte omfattas av undersökningen, eftersom en 6–12 meter lång varmvalsad stång är en lång produkt, inte en platt stålprodukt. |
| --- | --- |

(33)

En tillverkare av gaffeltruckar, delar till gaffeltruckar och byggmaskiner begärde att varmvalsade långa stålstänger skulle undantas från definitionen av den undersökta produkten (8). Kommissionen konstaterade att varmvalsade långa stålstänger inte omfattas av undersökningen, eftersom en 6–12 meter lång varmvalsad stång är en lång produkt, inte en platt stålprodukt.

8

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (34) | Tre företag ingick i urvalet, varav ett var en koncern. |
| --- | --- |

(34)

Tre företag ingick i urvalet, varav ett var en koncern.

| (35) | Hela Habaş inhemska försäljning och exportförsäljning till unionen utgjordes av direkt försäljning till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(35)

Hela Habaş inhemska försäljning och exportförsäljning till unionen utgjordes av direkt försäljning till icke-närstående kunder.

| (36) | På hemmamarknaden sålde Çolakoğlu direkt till icke-närstående kunder, medan hela Çolakoğlus export av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden skedde via ett närstående företag, Cotas, som hade sin verksamhet i Turkiet. |
| --- | --- |

(36)

På hemmamarknaden sålde Çolakoğlu direkt till icke-närstående kunder, medan hela Çolakoğlus export av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden skedde via ett närstående företag, Cotas, som hade sin verksamhet i Turkiet.

| (37) | Erdemirkoncernen bestod av tre företag som berördes direkt av undersökningen: de exporterande tillverkarna Erdemir och Isdemir samt servicecentrumet Ersem. Både Erdemir och Isdemir tillverkade den undersökta produkten, sålde den på hemmamarknaden och exporterade den till unionen och till tredjeländer under undersökningsperioden. Ersem köpte den undersökta produkten från Erdemir och/eller Isdemir och sålde den vidare på hemmamarknaden med eller utan förädling (t.ex. skärning och klippning av ringar eller rullar till plåtar och band). |
| --- | --- |

(37)

Erdemirkoncernen bestod av tre företag som berördes direkt av undersökningen: de exporterande tillverkarna Erdemir och Isdemir samt servicecentrumet Ersem. Både Erdemir och Isdemir tillverkade den undersökta produkten, sålde den på hemmamarknaden och exporterade den till unionen och till tredjeländer under undersökningsperioden. Ersem köpte den undersökta produkten från Erdemir och/eller Isdemir och sålde den vidare på hemmamarknaden med eller utan förädling (t.ex. skärning och klippning av ringar eller rullar till plåtar och band).

3.2.   Normalvärde

Normalvärde

| (38) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten för varje exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten för varje exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

| (39) | På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet var representativ. |
| --- | --- |

(39)

På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet var representativ.

| (40) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(40)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (41) | Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen för varje exporterande tillverkare i urvalet på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen för varje exporterande tillverkare i urvalet på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.

| (42) | För en av de tre exportörerna i urvalet var hela försäljningen på hemmamarknaden av de produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkter som exporterades till unionen under undersökningsperioden representativ. Vad gäller de andra två exportörerna i urvalet hade de ingen inhemsk försäljning alls av några av de produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden, eller sålde produkttyperna på hemmamarknader i volymer mindre än 5 %, vilket innebar att de inte var representativa. |
| --- | --- |

(42)

För en av de tre exportörerna i urvalet var hela försäljningen på hemmamarknaden av de produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkter som exporterades till unionen under undersökningsperioden representativ. Vad gäller de andra två exportörerna i urvalet hade de ingen inhemsk försäljning alls av några av de produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden, eller sålde produkttyperna på hemmamarknader i volymer mindre än 5 %, vilket innebar att de inte var representativa.

| (43) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden jämfört med den totala försäljningen till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden. Kommissionen gjorde detta för att avgöra om olönsam försäljning på hemmamarknaden kunde förbigås på grund av att den kunde anses icke utgöra normal handel vid beräkningen av normalvärdet för varje produkttyp, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden jämfört med den totala försäljningen till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden. Kommissionen gjorde detta för att avgöra om olönsam försäljning på hemmamarknaden kunde förbigås på grund av att den kunde anses icke utgöra normal handel vid beräkningen av normalvärdet för varje produkttyp, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (44) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp under undersökningsperioden, oavsett om denna inhemska försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | den lönsamma försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade tillverkningskostnaden per enhet, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(44)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp under undersökningsperioden, oavsett om denna inhemska försäljning är lönsam eller inte, om

a)

den lönsamma försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade tillverkningskostnaden per enhet, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (45) | Normalvärdet baseras däremot på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga på hemmamarknaden utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, eller |
| --- | --- | --- |

(45)

Normalvärdet baseras däremot på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga på hemmamarknaden utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, eller

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (46) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden för de tre exportörerna i urvalet visade att 17 % till 100 % av all försäljning på hemmamarknaden per produkttyp under undersökningsperioden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet. Beroende på produkttyp beräknades normalvärdet därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden i den situation som beskrivs i skäl 44, eller som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast i den situation som beskrivs i skäl 45. |
| --- | --- |

(46)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden för de tre exportörerna i urvalet visade att 17 % till 100 % av all försäljning på hemmamarknaden per produkttyp under undersökningsperioden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet. Beroende på produkttyp beräknades normalvärdet därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden i den situation som beskrivs i skäl 44, eller som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast i den situation som beskrivs i skäl 45.

| (47) | När en produkttyp inte såldes i representativa kvantiteter eller försäljning inte förekom på den inhemska marknaden enligt artikel 2.2 i grundförordningen, och när försäljning av en produkttyp av den likadana produkten vid normal handel inte förekom eller var otillräcklig vid normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

När en produkttyp inte såldes i representativa kvantiteter eller försäljning inte förekom på den inhemska marknaden enligt artikel 2.2 i grundförordningen, och när försäljning av en produkttyp av den likadana produkten vid normal handel inte förekom eller var otillräcklig vid normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (48) | För de produkttyper där ingen försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten förekom eller var otillräcklig vid normal handel konstruerades normalvärdet genom att följande adderades till den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de exporterade tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel för de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(48)

För de produkttyper där ingen försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten förekom eller var otillräcklig vid normal handel konstruerades normalvärdet genom att följande adderades till den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de exporterade tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel för de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst som de exporterande tillverkarna i urvalet gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst som de exporterande tillverkarna i urvalet gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (49) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(49)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

3.3.   Exportpris

Exportpris

| (50) | Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som handlare, enligt beskrivningen i skälen34–37. |
| --- | --- |

(50)

Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som handlare, enligt beskrivningen i skälen34–37.

| (51) | Två exporterande tillverkare i urvalet exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen under undersökningsperioden. Exportpriset fastställdes därför på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Den tredje exporterande tillverkaren i urvalet exporterade endast den berörda produkten till unionen via ett närstående företag i Turkiet. |
| --- | --- |

(51)

Två exporterande tillverkare i urvalet exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen under undersökningsperioden. Exportpriset fastställdes därför på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Den tredje exporterande tillverkaren i urvalet exporterade endast den berörda produkten till unionen via ett närstående företag i Turkiet.

3.4.   Jämförelse

Jämförelse

| (52) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset från fabrik. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset från fabrik.

| (53) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner. |
| --- | --- |

(53)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner.

| (54) | En exporterande tillverkare exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående företag i Turkiet som agerade som handlare, och hävdade att de tillsammans utgjorde en enda ekonomisk enhet. Kommissionen erinrade om att det enligt EU:s rättspraxis finns en enda ekonomisk enhet där en tillverkare anförtror ett distributionsbolag uppgifter som normalt utförs av en intern försäljningsavdelning för dess produkter som denne kontrollerar ekonomiskt. Undersökningen visade dock att den närstående handlaren inte uppfyllde dessa kriterier, eftersom den varken utgjorde den enda försäljningskanalen eller den enda exportförsäljningskanalen för tillverkaren, som exporterade både den berörda produkten och andra produkter direkt till tredjelandsmarknader och även exporterade andra produkter till unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(54)

En exporterande tillverkare exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående företag i Turkiet som agerade som handlare, och hävdade att de tillsammans utgjorde en enda ekonomisk enhet. Kommissionen erinrade om att det enligt EU:s rättspraxis finns en enda ekonomisk enhet där en tillverkare anförtror ett distributionsbolag uppgifter som normalt utförs av en intern försäljningsavdelning för dess produkter som denne kontrollerar ekonomiskt. Undersökningen visade dock att den närstående handlaren inte uppfyllde dessa kriterier, eftersom den varken utgjorde den enda försäljningskanalen eller den enda exportförsäljningskanalen för tillverkaren, som exporterade både den berörda produkten och andra produkter direkt till tredjelandsmarknader och även exporterade andra produkter till unionen under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

| (55) | För att fastställa ett exportpris från fabrik för den exporterande tillverkaren justerades exportpriset därför i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Kommissionen drog därför av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från exportpriset för den närstående handlare som inte ansågs utgöra en enda ekonomisk enhet tillsammans med den exporterande tillverkaren, samt vinst motsvarande vinsten för en icke-närstående importör i unionen, vilken fastställdes på grundval av uppgifter i ärendehandlingarna för denna undersökning samt resultaten från en tidigare undersökning av import av liknande produkter som den undersökta produkten (9). |
| --- | --- |

(55)

För att fastställa ett exportpris från fabrik för den exporterande tillverkaren justerades exportpriset därför i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Kommissionen drog därför av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader från exportpriset för den närstående handlare som inte ansågs utgöra en enda ekonomisk enhet tillsammans med den exporterande tillverkaren, samt vinst motsvarande vinsten för en icke-närstående importör i unionen, vilken fastställdes på grundval av uppgifter i ärendehandlingarna för denna undersökning samt resultaten från en tidigare undersökning av import av liknande produkter som den undersökta produkten (9).

9

| (56) | Under korskontrollen på distans av en av de exporterande tillverkarna i urvalet konstaterade kommissionen att företaget hade utelämnat viktiga upplysningar om sina transportkostnader i samband med försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden. Kommissionen kunde följaktligen inte bedöma om de transportkostnader som hävdades utgöra en justering av normalvärdet hade rapporterats korrekt. |
| --- | --- |

(56)

Under korskontrollen på distans av en av de exporterande tillverkarna i urvalet konstaterade kommissionen att företaget hade utelämnat viktiga upplysningar om sina transportkostnader i samband med försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden. Kommissionen kunde följaktligen inte bedöma om de transportkostnader som hävdades utgöra en justering av normalvärdet hade rapporterats korrekt.

| (57) | Genom en skrivelse av den 1 december 2020 underrättade kommissionen respektive företag om att den hade för avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen på dessa transportkostnader. Kommissionen informerade även de turkiska myndigheterna genom en verbalnot. Företaget inkom med synpunkter och styrkande handlingar den 8 december 2020, och förklarade att kommissionen i den konfidentiella versionen av den rapport om korskontrollen på distans som den hade lämnat ut till företaget hade gett en korrekt bild av de kontroller som utfördes under korskontrollen på distans. Företaget hävdade dock att kommissionen i rapporten om korskontrollen på distans inte nämnde att företaget hade lämnat eventuellt vilseledande information eller vägrat att lämna ut uppgifter. Företaget hävdade dessutom att det inte var motiverat att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen på den aktuella situationen och anförde ett antal argument för att styrka detta påstående. I sina synpunkter av den 14 december 2020 framförde de turkiska myndigheterna liknande argument som det berörda företaget, och nämnde tidigare rättspraxis från WTO om tillämpningen av artikel 18 för att underbygga sin åsikt att kriterierna för att använda tillgängliga uppgifter inte var uppfyllda i det föreliggande ärendet. |
| --- | --- |

(57)

Genom en skrivelse av den 1 december 2020 underrättade kommissionen respektive företag om att den hade för avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen på dessa transportkostnader. Kommissionen informerade även de turkiska myndigheterna genom en verbalnot. Företaget inkom med synpunkter och styrkande handlingar den 8 december 2020, och förklarade att kommissionen i den konfidentiella versionen av den rapport om korskontrollen på distans som den hade lämnat ut till företaget hade gett en korrekt bild av de kontroller som utfördes under korskontrollen på distans. Företaget hävdade dock att kommissionen i rapporten om korskontrollen på distans inte nämnde att företaget hade lämnat eventuellt vilseledande information eller vägrat att lämna ut uppgifter. Företaget hävdade dessutom att det inte var motiverat att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen på den aktuella situationen och anförde ett antal argument för att styrka detta påstående. I sina synpunkter av den 14 december 2020 framförde de turkiska myndigheterna liknande argument som det berörda företaget, och nämnde tidigare rättspraxis från WTO om tillämpningen av artikel 18 för att underbygga sin åsikt att kriterierna för att använda tillgängliga uppgifter inte var uppfyllda i det föreliggande ärendet.

| (58) | I detta avseende påminde kommissionen om att syftet med rapporter om korskontroller på distans är att ge en bild av händelser och fakta i korskontrollen på distans, inte att dra slutsatser. Kommissionen ansåg därför att rapporten om korskontrollen på distans var fullständig, även om kommissionen inte nämnde att den ansåg att vissa upplysningar var vilseledande. De styrkande handlingar som företaget inkom med innehöll dessutom ingen ny information som väsentligen förändrade situationen. Företaget anförde dessutom en rad argument endast i den konfidentiella versionen av sina synpunkter, eftersom dessa argument rörde konfidentiella, företagsspecifika uppgifter. Dessa påståenden behandlas i det företagsspecifika preliminära utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(58)

I detta avseende påminde kommissionen om att syftet med rapporter om korskontroller på distans är att ge en bild av händelser och fakta i korskontrollen på distans, inte att dra slutsatser. Kommissionen ansåg därför att rapporten om korskontrollen på distans var fullständig, även om kommissionen inte nämnde att den ansåg att vissa upplysningar var vilseledande. De styrkande handlingar som företaget inkom med innehöll dessutom ingen ny information som väsentligen förändrade situationen. Företaget anförde dessutom en rad argument endast i den konfidentiella versionen av sina synpunkter, eftersom dessa argument rörde konfidentiella, företagsspecifika uppgifter. Dessa påståenden behandlas i det företagsspecifika preliminära utlämnandet av uppgifter.

| (59) | Inga av de upplysningar eller argument i skäl 57 som företaget eller de turkiska myndigheterna inkom med eller framförde var av en sådan karaktär att de skulle ändra kommissionens beslut. Kommissionen bekräftade därför sin avsikt att behandla uppgifterna om företagets transportkostnader för försäljningen av den undersökta produkten på hemmamarknaden i linje med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen i det preliminära skedet i undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Inga av de upplysningar eller argument i skäl 57 som företaget eller de turkiska myndigheterna inkom med eller framförde var av en sådan karaktär att de skulle ändra kommissionens beslut. Kommissionen bekräftade därför sin avsikt att behandla uppgifterna om företagets transportkostnader för försäljningen av den undersökta produkten på hemmamarknaden i linje med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen i det preliminära skedet i undersökningen.

| (60) | Två av de exporterande tillverkarna i urvalet begärde att en justering skulle göras för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen med motiveringen att en tullrestitution för vissa insatsvaror i det berörda landet skulle innebära att hela den inhemska försäljningen för dessa tillverkare skulle omfattas av en indirekt skatt jämfört med exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(60)

Två av de exporterande tillverkarna i urvalet begärde att en justering skulle göras för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen med motiveringen att en tullrestitution för vissa insatsvaror i det berörda landet skulle innebära att hela den inhemska försäljningen för dessa tillverkare skulle omfattas av en indirekt skatt jämfört med exportförsäljningen.

| (61) | Klaganden inkom med synpunkter där den bestred detta påstående. |
| --- | --- |

(61)

Klaganden inkom med synpunkter där den bestred detta påstående.

| (62) | I Turkiet tillämpas en importtull på stålämnen och stålskrot, som båda är insatsvaror i tillverkningen av varmvalsade platta stålprodukter. Enligt förfarandet för aktiv förädling undantas dock inhemska tillverkare från att betala denna tull om de stålämnen eller det stålskrot som importeras används för att tillverka slutprodukter som är avsedda för export. De två exporterande tillverkarna i urvalet hävdade att det tullbelopp som de skulle ha betalt om de färdiga varmvalsade platta stålprodukterna skulle ha sålts på hemmamarknaden i stället för att exporterats borde ha beaktats för en rättvis jämförelse av normalvärdet och exportpriset. |
| --- | --- |

(62)

I Turkiet tillämpas en importtull på stålämnen och stålskrot, som båda är insatsvaror i tillverkningen av varmvalsade platta stålprodukter. Enligt förfarandet för aktiv förädling undantas dock inhemska tillverkare från att betala denna tull om de stålämnen eller det stålskrot som importeras används för att tillverka slutprodukter som är avsedda för export. De två exporterande tillverkarna i urvalet hävdade att det tullbelopp som de skulle ha betalt om de färdiga varmvalsade platta stålprodukterna skulle ha sålts på hemmamarknaden i stället för att exporterats borde ha beaktats för en rättvis jämförelse av normalvärdet och exportpriset.

| (63) | Undersökningen visade dock att ingen av de två exporterande tillverkarna i urvalet betalade någon importtull under undersökningsperioden eftersom de uppfyllde det exportåtagande som är kopplat till varje tillstånd för tillämpning av förfarandet för aktiv förädling, vilket innebar att den justering av tullrestitutionen som de begärde endast motsvarade en teoretisk kostnad. Av detta skäl ansågs påståendet vara ogrundat och avvisades därför. |
| --- | --- |

(63)

Undersökningen visade dock att ingen av de två exporterande tillverkarna i urvalet betalade någon importtull under undersökningsperioden eftersom de uppfyllde det exportåtagande som är kopplat till varje tillstånd för tillämpning av förfarandet för aktiv förädling, vilket innebar att den justering av tullrestitutionen som de begärde endast motsvarade en teoretisk kostnad. Av detta skäl ansågs påståendet vara ogrundat och avvisades därför.

| (64) | Två exporterande tillverkare i urvalet begärde att kommissionen skulle använda en månads- eller kvartalsbaserad metod för att fastställa deras individuella dumpningsmarginaler. De hävdade att detta tillvägagångssätt var motiverat av två huvudsakliga skäl: i) fluktuationerna i tillverkningskostnaderna, och ii) deprecieringen av den turkiska liran under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Två exporterande tillverkare i urvalet begärde att kommissionen skulle använda en månads- eller kvartalsbaserad metod för att fastställa deras individuella dumpningsmarginaler. De hävdade att detta tillvägagångssätt var motiverat av två huvudsakliga skäl: i) fluktuationerna i tillverkningskostnaderna, och ii) deprecieringen av den turkiska liran under undersökningsperioden.

| (65) | Vad gäller det första argumentet hävdade de två företagen att råvarupriset varierade kraftigt under undersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till stora variationer i deras tillverkningskostnader per månad eller kvartal. Om deras dumpningsmarginal standardmässigt beräknades på genomsnittlig årsbasis skulle detta därför leda till att den inhemska försäljningen i början och i slutet av undersökningsperioden skulle bli förlustbringande, trots att försäljningen skedde över deras faktiska kostnader. |
| --- | --- |

(65)

Vad gäller det första argumentet hävdade de två företagen att råvarupriset varierade kraftigt under undersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till stora variationer i deras tillverkningskostnader per månad eller kvartal. Om deras dumpningsmarginal standardmässigt beräknades på genomsnittlig årsbasis skulle detta därför leda till att den inhemska försäljningen i början och i slutet av undersökningsperioden skulle bli förlustbringande, trots att försäljningen skedde över deras faktiska kostnader.

| (66) | Vad beträffar det andra argumentet hävdade de två företagen att undersökningsperioden kännetecknades av kraftiga fluktuationer i Turkiets inflationstakt, särskilt under den första halvan, och att den turkiska liran devalverades betydligt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Vad beträffar det andra argumentet hävdade de två företagen att undersökningsperioden kännetecknades av kraftiga fluktuationer i Turkiets inflationstakt, särskilt under den första halvan, och att den turkiska liran devalverades betydligt under undersökningsperioden.

| (67) | Klaganden inkom med synpunkter där den hävdade att begäran om en månads- eller kvartalsbaserad dumpningsberäkning inte var motiverad i det aktuella ärendet. Vad gällde fluktuationerna i kostnaderna hävdade klaganden att variationerna i de kvartalsvisa tillverkningskostnaderna inte var betydande eftersom skillnaderna mellan samtliga kostnader under det första, tredje och fjärde kvartalet låg inom ett intervall på 10 %, och att kostnadsfluktuationer dessutom ingår i den normala affärsverksamheten. Beträffande Turkiets inflationsnivå hävdade klaganden att de två företagen endast beaktade inflationen under det första halvåret av undersökningsperioden, medan inflationstakten i Turkiet 2019, dvs. under undersökningsperioden, var 15 %, vilket inte kan anses utgöra ”hyperinflation”, och att inflationen inte var av en sådan omfattning att en månads- eller kvartalsbaserad dumpningsberäkning var motiverad. |
| --- | --- |

(67)

Klaganden inkom med synpunkter där den hävdade att begäran om en månads- eller kvartalsbaserad dumpningsberäkning inte var motiverad i det aktuella ärendet. Vad gällde fluktuationerna i kostnaderna hävdade klaganden att variationerna i de kvartalsvisa tillverkningskostnaderna inte var betydande eftersom skillnaderna mellan samtliga kostnader under det första, tredje och fjärde kvartalet låg inom ett intervall på 10 %, och att kostnadsfluktuationer dessutom ingår i den normala affärsverksamheten. Beträffande Turkiets inflationsnivå hävdade klaganden att de två företagen endast beaktade inflationen under det första halvåret av undersökningsperioden, medan inflationstakten i Turkiet 2019, dvs. under undersökningsperioden, var 15 %, vilket inte kan anses utgöra ”hyperinflation”, och att inflationen inte var av en sådan omfattning att en månads- eller kvartalsbaserad dumpningsberäkning var motiverad.

| (68) | Kommissionen analyserade de exporterande tillverkarnas påståenden och fastställde att i) fluktuationen i de månadsvisa/kvartalsvisa tillverkningskostnaderna främst påverkade ett kvartal av undersökningsperioden, medan försäljningen av den berörda produkten skedde under hela undersökningsperioden, och att den övergripande kostnadsfluktuationen inte var så stor att den motiverade en kvartalsbaserad dumpningsberäkning, ii) den genomsnittliga inflationstakten (15 % (10)) och devalveringen av den turkiska liran (mindre än 20 %, främst under det andra kvartalet (11)) under undersökningsperioden inte var av en sådan omfattning att den motiverade en avvikelse från kommissionens fasta praxis att beräkna dumpningsmarginalen på årsbasis. Begäran om en månadsvis eller kvartalsvis beräkning av dumpningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen analyserade de exporterande tillverkarnas påståenden och fastställde att i) fluktuationen i de månadsvisa/kvartalsvisa tillverkningskostnaderna främst påverkade ett kvartal av undersökningsperioden, medan försäljningen av den berörda produkten skedde under hela undersökningsperioden, och att den övergripande kostnadsfluktuationen inte var så stor att den motiverade en kvartalsbaserad dumpningsberäkning, ii) den genomsnittliga inflationstakten (15 % (10)) och devalveringen av den turkiska liran (mindre än 20 %, främst under det andra kvartalet (11)) under undersökningsperioden inte var av en sådan omfattning att den motiverade en avvikelse från kommissionens fasta praxis att beräkna dumpningsmarginalen på årsbasis. Begäran om en månadsvis eller kvartalsvis beräkning av dumpningen avvisades därför.

10

11

beräkning av dumpningen avvisades

3.5.   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (69) | För de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

För de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (70) | På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset på cif-nivå (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş. | 4,8 % |
| Erdemirkoncernen






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |

(70)

På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset på cif-nivå (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,8 %

Erdemirkoncernen

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,4 %

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,6 %

| (71) | När det gäller de två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de tre exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller de två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de tre exporterande tillverkarna i urvalet.

| (72) | På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, Ağir Haddecilik A.Ş. och Borçelik Çelik Sanayii Ticaret AŞ., till 5,9 %. |
| --- | --- |

(72)

På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, Ağir Haddecilik A.Ş. och Borçelik Çelik Sanayii Ticaret AŞ., till 5,9 %.

| (73) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Turkiet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(73)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Turkiet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (74) | Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 87 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att fastställa den övriga antidumpningstullen på den nivå som motsvarade den exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(74)

Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 87 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Kommissionen beslutade därför att fastställa den övriga antidumpningstullen på den nivå som motsvarade den exporterande tillverkare i urvalet som hade den högsta dumpningsmarginalen.

4.   SKADA

SKADA

4.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (75) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av 22 kända tillverkare som tillhörde14 grupper. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av 22 kända tillverkare som tillhörde14 grupper. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (76) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 74,6 miljoner ton, inbegripet tillverkning för den företagsinterna marknaden. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, nämligen svaren på frågeformuläret från Eurofer och från unionstillverkarna i urvalet som korskontrollerats på distans. |
| --- | --- |

(76)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 74,6 miljoner ton, inbegripet tillverkning för den företagsinterna marknaden. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, nämligen svaren på frågeformuläret från Eurofer och från unionstillverkarna i urvalet som korskontrollerats på distans.

| (77) | Såsom anges i skäl 8 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för cirka 34 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(77)

Såsom anges i skäl 8 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för cirka 34 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten.

4.2.   Fastställande av den relevanta marknaden i unionen

Fastställande av den relevanta marknaden i unionen

| (78) | För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, man i denna analys måste beakta den efterföljande användningen (dvs. företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden) av den likadana produkt som tillverkas av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(78)

För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, man i denna analys måste beakta den efterföljande användningen (dvs. företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden) av den likadana produkt som tillverkas av unionsindustrin.

| (79) | Unionsindustrin är i väsentlig utsträckning vertikalt integrerad. Varmvalsade platta stålprodukter betraktas som insatsvara för tillverkningen av flera förädlade produkter i senare led i förädlingskedjan, nämligen kallvalsade produkter. Kommissionen konstaterade att 52 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning. |
| --- | --- |

(79)

Unionsindustrin är i väsentlig utsträckning vertikalt integrerad. Varmvalsade platta stålprodukter betraktas som insatsvara för tillverkningen av flera förädlade produkter i senare led i förädlingskedjan, nämligen kallvalsade produkter. Kommissionen konstaterade att 52 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning.

| (80) | Skillnaden mellan företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden har betydelse för analysen av risk för skada i detta ärende. På den företagsinterna marknaden betraktas den berörda produkten som råvaruämne för tillverkningen av flera förädlade produkter i senare led i förädlingskedjan och internpriset fastställs inom de olika koncernerna enligt olika prissättningspolicyer. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. |
| --- | --- |

(80)

Skillnaden mellan företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden har betydelse för analysen av risk för skada i detta ärende. På den företagsinterna marknaden betraktas den berörda produkten som råvaruämne för tillverkningen av flera förädlade produkter i senare led i förädlingskedjan och internpriset fastställs inom de olika koncernerna enligt olika prissättningspolicyer. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser.

| (81) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av varmvalsade platta stålprodukter och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(81)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av varmvalsade platta stålprodukter och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.

| (82) | Kommissionen gjorde separata analyser av uppgifterna avseende de öppna marknaderna och uppgifterna avseende de företagsinterna marknaderna och granskade vissa ekonomiska indikatorer för unionsindustrin på grundval av uppgifter för den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och priser, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen gjorde separata analyser av uppgifterna avseende de öppna marknaderna och uppgifterna avseende de företagsinterna marknaderna och granskade vissa ekonomiska indikatorer för unionsindustrin på grundval av uppgifter för den öppna marknaden. Dessa indikatorer är försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och priser, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat jämfördes undersökningsresultaten med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation.

| (83) | Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten avseende varmvalsade platta stålprodukter, inbegripet unionsindustrins företagsinterna användning. De är följande: Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och kapitalanskaffningsförmåga. De hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produktionen är företagsintern eller säljs på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(83)

Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten avseende varmvalsade platta stålprodukter, inbegripet unionsindustrins företagsinterna användning. De är följande: Produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och kapitalanskaffningsförmåga. De hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produktionen är företagsintern eller säljs på den öppna marknaden.

4.3.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

4.3.1.   Förbrukning på unionens öppna marknad

Förbrukning på unionens öppna marknad

| (84) | Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av a) uppgifter från Eurofer om unionsindustrins försäljning av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, dubbelkontrollerade mot de försäljningsvolymer som rapporterats av unionstillverkarna i urvalet, och b) import av den undersökta produkten från samtliga tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av a) uppgifter från Eurofer om unionsindustrins försäljning av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, dubbelkontrollerade mot de försäljningsvolymer som rapporterats av unionstillverkarna i urvalet, och b) import av den undersökta produkten från samtliga tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat.

| (85) | Unionens förbrukning på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 1


  Förbrukning på den öppna marknaden (ton) | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens förbrukning på den öppna marknaden | 35 507 255 | 34 704 015 | 36 593 172 | 35 157 748 |
| Index | 100 | 98 | 103 | 99 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat. |

(85)

Unionens förbrukning på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning på den öppna marknaden (ton)

Förbrukning på den öppna marknaden (ton)

2016

2017

2018

UP

Unionens förbrukning på den öppna marknaden

35 507 255

34 704 015

36 593 172

35 157 748

Index

Index

100

100

98

98

103

103

99

99

Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (86) | Mellan 2016 och 2018 ökade förbrukningen på den öppna marknaden med 3 %, men minskade därefter. Sammantaget minskade förbrukningen på den öppna marknaden med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Mellan 2016 och 2018 ökade förbrukningen på den öppna marknaden med 3 %, men minskade därefter. Sammantaget minskade förbrukningen på den öppna marknaden med 1 % under skadeundersökningsperioden.

4.3.2.   Företagsintern förbrukning på unionens marknad

Företagsintern förbrukning på unionens marknad

| (87) | Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen för alla kända tillverkare i unionen. Under skadeundersökningsperioden uppvisade den företagsinterna förbrukningen i unionen följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 2


  Företagsintern förbrukning på unionens marknad (ton) | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning i unionen | 45 706 179 | 46 957 017 | 46 552 480 | 42 675 368 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Källa: Eurofer och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(87)

Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen för alla kända tillverkare i unionen. Under skadeundersökningsperioden uppvisade den företagsinterna förbrukningen i unionen följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 2

Tabell 2

Företagsintern förbrukning på unionens marknad (ton)

Företagsintern förbrukning på unionens marknad (ton)

2016

2017

2018

UP

Företagsintern förbrukning i unionen

45 706 179

46 957 017

46 552 480

42 675 368

Index

Index

100

100

103

103

102

102

93

93

Källa: Eurofer och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (88) | Förbrukningen på den företagsinterna marknaden ökade något fram till 2018, och minskade därefter. Sammanlagt minskade den företagsinterna förbrukningen med 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Förbrukningen på den företagsinterna marknaden ökade något fram till 2018, och minskade därefter. Sammanlagt minskade den företagsinterna förbrukningen med 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

4.3.3.   Total förbrukning

Total förbrukning

| (89) | Den totala förbrukningen – summan av förbrukningen på den företagsinterna marknaden och på den öppna marknaden – utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 3


  Total förbrukning (öppen marknad och företagsintern marknad) (ton) | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd förbrukning i unionen | 81 213 434 | 81 661 032 | 83 145 652 | 77 833 116 |
| Index | 100 | 101 | 102 | 96 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat. |

(89)

Den totala förbrukningen – summan av förbrukningen på den företagsinterna marknaden och på den öppna marknaden – utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 3

Tabell 3

Total förbrukning (öppen marknad och företagsintern marknad) (ton)

Total förbrukning (öppen marknad och företagsintern marknad) (ton)

2016

2017

2018

UP

Sammanlagd förbrukning i unionen

81 213 434

81 661 032

83 145 652

77 833 116

Index

Index

100

100

101

101

102

102

96

96

Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (90) | Tabellen ovan visar att den totala förbrukningen ökade något under 2017 och 2018 men minskade sammantaget med 4 % jämfört med 2016. Den företagsinterna förbrukningen utgjorde nästan 55 % av den totala förbrukningen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Tabellen ovan visar att den totala förbrukningen ökade något under 2017 och 2018 men minskade sammantaget med 4 % jämfört med 2016. Den företagsinterna förbrukningen utgjorde nästan 55 % av den totala förbrukningen under undersökningsperioden.

4.4.   Import från Turkiet

Import från Turkiet

4.4.1.   Volym och marknadsandel för importen från Turkiet

Volym och marknadsandel för importen från Turkiet

| (91) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen på unionens öppna marknad. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen på unionens öppna marknad.

| (92) | Importen från Turkiet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Turkiet (ton) | 999 732 | 1 836 513 | 2 830 548 | 2 843 116 |
| Index | 100 | 184 | 283 | 284 |
| Marknadsandel på den öppna marknaden | 2 8 % | 5,3 % | 7,7 % | 8,1 % |
| Index | 100 | 188 | 275 | 287 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat. |

(92)

Importen från Turkiet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2016

2017

2018

UP

Import från Turkiet (ton)

999 732

1 836 513

2 830 548

2 843 116

Index

Index

100

100

184

184

283

283

284

284

Marknadsandel på den öppna marknaden

2 8 %

5,3 %

7,7 %

8,1 %

Index

Index

100

100

188

188

275

275

287

287

Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (93) | Importen från Turkiet ökade med 184 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att dess andel nästan tredubblades på den öppna marknaden, eftersom andelen ökade från 2,8 % år 2016 till 8,1 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Importen från Turkiet ökade med 184 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att dess andel nästan tredubblades på den öppna marknaden, eftersom andelen ökade från 2,8 % år 2016 till 8,1 % under undersökningsperioden.

4.4.2.   Priser på importen från Turkiet och prisunderskridande

Priser på importen från Turkiet och prisunderskridande

| (94) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset för importen från Turkiet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpriser (euro/ton) | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | 363 | 490 | 539 | 493 |
| Index | 100 | 135 | 148 | 136 |
| Källa: Eurostat. |

(94)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det vägda genomsnittliga priset för importen från Turkiet utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2016

2017

2018

UP

Turkiet

363

490

539

493

Index

Index

100

100

135

135

148

148

136

136

Källa: Eurostat.

Källa:

| (95) | De genomsnittliga priserna på importen från Turkiet ökade från 363 euro/ton 2016 till 493 euro/ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 36 %. De genomsnittliga importpriserna ökade märkbart under 2017, men även under 2018, på grund av en betydande ökning av priserna på de viktigaste råvarorna, särskilt järnskrot, men även järnmalm och koks. Skillnaden mellan priserna på den dumpade importen och unionsindustrins priser under undersökningsperioden var betydande (7,5 %), vilket framgår av tabell 10. |
| --- | --- |

(95)

De genomsnittliga priserna på importen från Turkiet ökade från 363 euro/ton 2016 till 493 euro/ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 36 %. De genomsnittliga importpriserna ökade märkbart under 2017, men även under 2018, på grund av en betydande ökning av priserna på de viktigaste råvarorna, särskilt järnskrot, men även järnmalm och koks. Skillnaden mellan priserna på den dumpade importen och unionsindustrins priser under undersökningsperioden var betydande (7,5 %), vilket framgår av tabell 10.

| (96) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de turkiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda på cif-nivå, med lämpliga justeringar för kostnader efter import, och |
| --- | --- | --- |

(96)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de turkiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda på cif-nivå, med lämpliga justeringar för kostnader efter import, och

| b) | det motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik. |
| --- | --- |

b)

det motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik.

| (97) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar, och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar, och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

| (98) | På grundval av ovanstående visade den dumpade importen från de exporterande tillverkarna i urvalet vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginaler på mellan 1,3 % och 2,9 %. De flesta varmvalsade platta stålprodukter är mycket priskänsliga och konkurrensen är i stor utsträckning prisbaserad. Priserna är dessutom kända på marknaden och under korskontrollen på distans uppgav en tillverkare i urvalet att bara en liten prisskillnad leder till att köparna byter leverantör. Mot bakgrund av detta anses prisunderskridandemarginalerna vara betydande. |
| --- | --- |

(98)

På grundval av ovanstående visade den dumpade importen från de exporterande tillverkarna i urvalet vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginaler på mellan 1,3 % och 2,9 %. De flesta varmvalsade platta stålprodukter är mycket priskänsliga och konkurrensen är i stor utsträckning prisbaserad. Priserna är dessutom kända på marknaden och under korskontrollen på distans uppgav en tillverkare i urvalet att bara en liten prisskillnad leder till att köparna byter leverantör. Mot bakgrund av detta anses prisunderskridandemarginalerna vara betydande.

4.5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (99) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (100) | Såsom anges i skäl 8 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(100)

Såsom anges i skäl 8 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (101) | Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från Eurofers svar på frågeformuläret som rörde samtliga tillverkare i unionen, vid behov dubbelkontrollerade mot frågeformulärsvaren från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärsvaren från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter korskontrollerades på distans och konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(101)

Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från Eurofers svar på frågeformuläret som rörde samtliga tillverkare i unionen, vid behov dubbelkontrollerade mot frågeformulärsvaren från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i frågeformulärsvaren från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter korskontrollerades på distans och konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (102) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(102)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (103) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(103)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

| (104) | Klaganden begärde att kommissionens analys av skada skulle börja 2017 på grund av att 2016 (det första året av skadeundersökningsperioden i denna undersökning) ”inte var ett representativt år” eftersom unionsindustrin konstaterades lida skada av dumpad och subventionerad import av flera ursprung. Efter en undersökning med en undersökningsperiod som omfattade första halvåret 2016 infördes mycket riktigt slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot import av varmvalsade platta stålprodukter från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina i oktober 2017 (12). Dessutom infördes antidumpningsåtgärder och utjämningstullar mot Kina i april respektive juni 2017 (13). Kommissionen beslutade att lägga fram uppgifterna i detta skede enligt sin normala praxis och tog därför med år 2016 i analysen. Kommissionen påpekar dock att bedömningen av skadeindikatorernas utveckling gjordes med hänsyn till att unionsindustrins situation fortfarande påverkades av den nämnda dumpade och subventionerade importen 2016 och att den visade tydliga tecken på återhämtning efter införandet av de slutgiltiga antidumpnings- och utjämningsåtgärderna mot denna import under 2017. |
| --- | --- |

(104)

Klaganden begärde att kommissionens analys av skada skulle börja 2017 på grund av att 2016 (det första året av skadeundersökningsperioden i denna undersökning) ”inte var ett representativt år” eftersom unionsindustrin konstaterades lida skada av dumpad och subventionerad import av flera ursprung. Efter en undersökning med en undersökningsperiod som omfattade första halvåret 2016 infördes mycket riktigt slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot import av varmvalsade platta stålprodukter från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina i oktober 2017 (12). Dessutom infördes antidumpningsåtgärder och utjämningstullar mot Kina i april respektive juni 2017 (13). Kommissionen beslutade att lägga fram uppgifterna i detta skede enligt sin normala praxis och tog därför med år 2016 i analysen. Kommissionen påpekar dock att bedömningen av skadeindikatorernas utveckling gjordes med hänsyn till att unionsindustrins situation fortfarande påverkades av den nämnda dumpade och subventionerade importen 2016 och att den visade tydliga tecken på återhämtning efter införandet av de slutgiltiga antidumpnings- och utjämningsåtgärderna mot denna import under 2017.

12

13

4.5.2.   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (105) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 77 715 486 | 80 720 236 | 79 489 096 | 74 635 884 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 92 948 209 | 94 639 237 | 95 741 308 | 96 051 969 |
| Index | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Kapacitetsutnyttjande | 84 % | 85 % | 83 % | 78 % |
| Index | 100 | 102 | 99 | 93 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat. |

(105)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2016

2017

2018

UP

Produktionsvolym (ton)

77 715 486

80 720 236

79 489 096

74 635 884

Index

Index

100

100

104

104

102

102

96

96

Produktionskapacitet (i ton)

92 948 209

94 639 237

95 741 308

96 051 969

Index

Index

100

100

102

102

103

103

103

103

Kapacitetsutnyttjande

84 %

85 %

83 %

78 %

Index

Index

100

100

102

102

99

99

93

93

Källa: Eurofer, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (106) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 4 % eller cirka 3 miljoner ton, medan produktionskapaciteten ökade med 3 %, vilket motsvarar ungefär samma volym som den minskade produktionen. Kapacitetsutnyttjandet minskade följaktligen med 7 %, från 84 % år 2016 till 78 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 4 % eller cirka 3 miljoner ton, medan produktionskapaciteten ökade med 3 %, vilket motsvarar ungefär samma volym som den minskade produktionen. Kapacitetsutnyttjandet minskade följaktligen med 7 %, från 84 % år 2016 till 78 % under undersökningsperioden.

| (107) | Kapacitetsutnyttjandet rör varmvalsade platta stålprodukter i stort, inbegripet tillverkning för företagsintern användning. Produktions- och kapacitetsökningen mellan 2016 och 2017 avspeglar förbättrade förhållanden på unionens marknad till följd av antidumpningsåtgärderna mot import från Ukraina, Ryssland, Iran och Brasilien. Under den andra delen av skadeundersökningsperioden är kapacitetsökningarna snarare resultatet av ökad effektivitet och eliminering av flaskhalsar. |
| --- | --- |

(107)

Kapacitetsutnyttjandet rör varmvalsade platta stålprodukter i stort, inbegripet tillverkning för företagsintern användning. Produktions- och kapacitetsökningen mellan 2016 och 2017 avspeglar förbättrade förhållanden på unionens marknad till följd av antidumpningsåtgärderna mot import från Ukraina, Ryssland, Iran och Brasilien. Under den andra delen av skadeundersökningsperioden är kapacitetsökningarna snarare resultatet av ökad effektivitet och eliminering av flaskhalsar.

4.5.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (108) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins försäljning (ton) | 27 017 986 | 27 811 745 | 28 438 028 | 27 670 198 |
| Index | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Marknadsandel | 76,1 % | 80,1 % | 77,7 % | 78,7 % |
| Index | 100 | 105 | 102 | 103 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat. |

(108)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden

Försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden

2016

2017

2018

UP

Unionsindustrins försäljning (ton)

27 017 986

27 811 745

28 438 028

27 670 198

Index

Index

100

100

103

103

105

105

102

102

Marknadsandel

76,1 %

80,1 %

77,7 %

78,7 %

Index

Index

100

100

105

105

102

102

103

103

Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (109) | Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel ökade med 3 %, från 76,1 % år 2016 till 78,7 % under undersökningsperioden. Orsaken till den ökade marknadsandelen mellan 2018 och 2019 (undersökningsperioden) är att den totala volymen på den öppna marknaden minskade, samtidigt som ett stort antal transaktioner som tidigare hade betraktats som företagsinterna transaktioner blev transaktioner på den öppna marknaden på grund av den desinvestering som nämns i skäl 150. Såsom nämns i skäl 111 minskade således försäljningen på den företagsinterna marknaden, samtidigt som unionstillverkarnas marknadsandel på den öppna marknaden ökade på grund av unionstillverkarnas förändrade struktur. |
| --- | --- |

(109)

Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel ökade med 3 %, från 76,1 % år 2016 till 78,7 % under undersökningsperioden. Orsaken till den ökade marknadsandelen mellan 2018 och 2019 (undersökningsperioden) är att den totala volymen på den öppna marknaden minskade, samtidigt som ett stort antal transaktioner som tidigare hade betraktats som företagsinterna transaktioner blev transaktioner på den öppna marknaden på grund av den desinvestering som nämns i skäl 150. Såsom nämns i skäl 111 minskade således försäljningen på den företagsinterna marknaden, samtidigt som unionstillverkarnas marknadsandel på den öppna marknaden ökade på grund av unionstillverkarnas förändrade struktur.

| (110) | Unionsindustrins volym på den företagsinterna marknaden och marknadsandel på unionens marknad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Importvolym och marknadsandel på den företagsinterna marknaden | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym på unionens företagsinterna marknad (ton) | 45 706 179 | 46 957 017 | 46 552 480 | 42 675 368 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Unionsindustrins sammanlagda tillverkning (i ton) | 77 715 486 | 80 720 236 | 79 489 096 | 74 635 884 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Den företagsinterna marknadens andel av unionens sammanlagda tillverkning | 59 % | 58 % | 59 % | 57 % |
| Index | 100 | 99 | 100 | 97 |
| Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat. |

(110)

Unionsindustrins volym på den företagsinterna marknaden och marknadsandel på unionens marknad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Importvolym och marknadsandel på den företagsinterna marknaden

Importvolym och marknadsandel på den företagsinterna marknaden

2016

2017

2018

UP

Volym på unionens företagsinterna marknad (ton)

45 706 179

46 957 017

46 552 480

42 675 368

Index

Index

100

100

103

103

102

102

93

93

Unionsindustrins sammanlagda tillverkning (i ton)

77 715 486

80 720 236

79 489 096

74 635 884

Index

Index

100

100

104

104

102

102

96

96

Den företagsinterna marknadens andel av unionens sammanlagda tillverkning

59 %

58 %

59 %

57 %

Index

Index

100

100

99

99

100

100

97

97

Källa: Eurofer, unionstillverkare som ingick i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (111) | Unionsindustrins företagsinterna marknad (bestående av varmvalsade platta stålprodukter som unionsindustrin behöll för användning i senare led i förädlingskedjan) i unionen minskade med 7 %, eller omkring 3 miljoner ton, under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins andel på den företagsinterna marknaden (uttryckt som en procentandel av den totala tillverkningen i unionen) minskade med 3 % under undersökningsperioden, från 59 % till 57 %. Skälet till detta var minskad efterfrågan på produkter i senare led i förädlingskedjan och försäljning av produktionslinjer som förbrukade den undersökta produkten (se skäl 150). |
| --- | --- |

(111)

Unionsindustrins företagsinterna marknad (bestående av varmvalsade platta stålprodukter som unionsindustrin behöll för användning i senare led i förädlingskedjan) i unionen minskade med 7 %, eller omkring 3 miljoner ton, under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins andel på den företagsinterna marknaden (uttryckt som en procentandel av den totala tillverkningen i unionen) minskade med 3 % under undersökningsperioden, från 59 % till 57 %. Skälet till detta var minskad efterfrågan på produkter i senare led i förädlingskedjan och försäljning av produktionslinjer som förbrukade den undersökta produkten (se skäl 150).

4.5.2.3.   Tillväxt

| (112) | Ovanstående siffror för tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel visar alla en starkt sjunkande trend från och med 2017, jämfört med en liten ökning av förbrukningen på den öppna marknaden under samma period. Unionsindustrins tillväxt förbättrades endast, och i mycket begränsad utsträckning, om 2016, ett år då unionsindustrin konstaterades lida skada på grund av dumpad import från andra länder, används som utgångspunkt. |
| --- | --- |

(112)

Ovanstående siffror för tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel visar alla en starkt sjunkande trend från och med 2017, jämfört med en liten ökning av förbrukningen på den öppna marknaden under samma period. Unionsindustrins tillväxt förbättrades endast, och i mycket begränsad utsträckning, om 2016, ett år då unionsindustrin konstaterades lida skada på grund av dumpad import från andra länder, används som utgångspunkt.

4.5.2.4.   Sysselsättning och produktivitet

| (113) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Sysselsättning och produktivitet | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 39 144 | 43 963 | 40 299 | 39 178 |
| Index | 100 | 112 | 103 | 100 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 1 985 | 1 836 | 1 973 | 1 905 |
| Index | 100 | 92 | 99 | 96 |
| Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet. |

(113)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2016

2017

2018

UP

Antal anställda

39 144

43 963

40 299

39 178

Index

Index

100

100

112

112

103

103

100

100

Produktivitet (ton per anställd)

1 985

1 836

1 973

1 905

Index

Index

100

100

92

92

99

99

96

96

Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (114) | Unionsindustrins sysselsättningsnivå med avseende på tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter varierade under skadeundersökningsperioden, men höll sig stabil överlag. Mot bakgrund av minskningen i tillverkningen minskade produktiviteten med 4 % hos unionsindustrins personalstyrka, mätt i antal producerade ton per anställd och år, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrins sysselsättningsnivå med avseende på tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter varierade under skadeundersökningsperioden, men höll sig stabil överlag. Mot bakgrund av minskningen i tillverkningen minskade produktiviteten med 4 % hos unionsindustrins personalstyrka, mätt i antal producerade ton per anställd och år, under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (115) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den turkiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(115)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den turkiska importens volymer och priser.

| (116) | Varmvalsade platta stålprodukter hade redan varit föremål för antidumpningsundersökningar. Under 2016 påverkades unionsindustrins situation fortfarande väsentligt av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. Slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot import från dessa länder infördes i oktober 2017 (14). Antidumpningsåtgärder mot Kina infördes i april 2017, vilka följdes av utjämningstullar från och med juni 2017 (15). |
| --- | --- |

(116)

Varmvalsade platta stålprodukter hade redan varit föremål för antidumpningsundersökningar. Under 2016 påverkades unionsindustrins situation fortfarande väsentligt av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina. Slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot import från dessa länder infördes i oktober 2017 (14). Antidumpningsåtgärder mot Kina infördes i april 2017, vilka följdes av utjämningstullar från och med juni 2017 (15).

14

15

| (117) | Såsom nämns i skäl 104 påverkades unionsindustrins situation fortfarande av den nämnda dumpningen 2016 och visade tydliga tecken på återhämtning efter införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot denna import under 2017. Återhämtningen fortsatte under resten av skadeundersökningsperioden, vilket bland andra faktorer framgår av sundare lönsamhetsnivåer (vilket visas nedan), men upphörde 2019. |
| --- | --- |

(117)

Såsom nämns i skäl 104 påverkades unionsindustrins situation fortfarande av den nämnda dumpningen 2016 och visade tydliga tecken på återhämtning efter införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot denna import under 2017. Återhämtningen fortsatte under resten av skadeundersökningsperioden, vilket bland andra faktorer framgår av sundare lönsamhetsnivåer (vilket visas nedan), men upphörde 2019.

4.5.3.   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1.   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (118) | De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden (euro/ton) | 391 | 531 | 574 | 533 |
| Index | 100 | 136 | 147 | 136 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 413 | 497 | 540 | 560 |
| Index | 100 | 121 | 131 | 136 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(118)

De genomsnittliga vägda försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen

Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen

2016

2017

2018

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden (euro/ton)

391

531

574

533

Index

Index

100

100

136

136

147

147

136

136

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

413

497

540

560

Index

Index

100

100

121

121

131

131

136

136

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (119) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet ökade betydligt 2017 jämfört med 2016. Försäljningspriserna i unionen visade en kraftig nedgång 2016 (16) till följd av det massiva inflödet av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, men unionsindustrin kunde återställa sina försäljningspriser till normala nivåer efter det att antidumpningsåtgärder infördes mot den nämnda importen 2017 (17). Försäljningspriserna 2017 och 2018 kunde även absorbera den kraftiga ökningen av råvarukostnaderna, särskilt kostnaderna för järnmalm och koks, som ledde till en mycket stor ökning av unionsindustrins tillverkningskostnad 2018, dvs. med 31 % jämfört med 2016. |
| --- | --- |

(119)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet ökade betydligt 2017 jämfört med 2016. Försäljningspriserna i unionen visade en kraftig nedgång 2016 (16) till följd av det massiva inflödet av dumpad import från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, men unionsindustrin kunde återställa sina försäljningspriser till normala nivåer efter det att antidumpningsåtgärder infördes mot den nämnda importen 2017 (17). Försäljningspriserna 2017 och 2018 kunde även absorbera den kraftiga ökningen av råvarukostnaderna, särskilt kostnaderna för järnmalm och koks, som ledde till en mycket stor ökning av unionsindustrins tillverkningskostnad 2018, dvs. med 31 % jämfört med 2016.

16

17

| (120) | Under undersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningspriser dock med över 7 %, från 574 euro/ton 2018 till 533 euro/ton, samtidigt som dess tillverkningskostnad ökade med 3,7 %, från 540 euro/ton 2018 till 560 euro/ton under undersökningsperioden. Medan unionsindustrin under 2017 och 2018 hade kunnat överföra sina kostnadsökningar på kunderna och förbli lönsam, kunde den därför inte längre göra detta under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Under undersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningspriser dock med över 7 %, från 574 euro/ton 2018 till 533 euro/ton, samtidigt som dess tillverkningskostnad ökade med 3,7 %, från 540 euro/ton 2018 till 560 euro/ton under undersökningsperioden. Medan unionsindustrin under 2017 och 2018 hade kunnat överföra sina kostnadsökningar på kunderna och förbli lönsam, kunde den därför inte längre göra detta under undersökningsperioden.

| (121) | Eftersom de flesta varmvalsade platta stålprodukter är mycket priskänsliga var unionstillverkarna tvungna att följa den kraftiga prisminskning som de turkiska tillverkarna erbjöd marknaderna och betydligt sänka sina försäljningspriser trots ökande kostnader, för att kunna upprätthålla kapacitetsutnyttjandet och marknadsandelarna. |
| --- | --- |

(121)

Eftersom de flesta varmvalsade platta stålprodukter är mycket priskänsliga var unionstillverkarna tvungna att följa den kraftiga prisminskning som de turkiska tillverkarna erbjöd marknaderna och betydligt sänka sina försäljningspriser trots ökande kostnader, för att kunna upprätthålla kapacitetsutnyttjandet och marknadsandelarna.

4.5.3.2.   Arbetskraftskostnader

| (122) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (euro) | 74 295 | 78 101 | 79 241 | 83 187 |
| Index | 100 | 106 | 107 | 112 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(122)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2016

2017

2018

UP

(euro)

74 295

78 101

79 241

83 187

Index

Index

100

100

106

106

107

107

112

112

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (123) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 12 %. Detta visar att unionstillverkarna inte längre kunde sänka sina arbetskraftskostnader, trots de försämrade marknadsförhållandena under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 12 %. Detta visar att unionstillverkarna inte längre kunde sänka sina arbetskraftskostnader, trots de försämrade marknadsförhållandena under undersökningsperioden.

4.5.3.3.   Lagernivåer

| (124) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lager | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 1 033 364 | 1 207 363 | 843 448 | 862 918 |
| Index | 100 | 117 | 82 | 84 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 5 1 % | 5,7 % | 4,2 % | 4,4 % |
| Index | 100 | 110 | 81 | 85 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(124)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lager

Lager

2016

2017

2018

UP

Utgående lager (ton)

1 033 364

1 207 363

843 448

862 918

Index

Index

100

100

117

117

82

82

84

84

Utgående lager som andel av produktionen

5 1 %

5,7 %

4,2 %

4,4 %

Index

Index

100

100

110

110

81

81

85

85

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (125) | Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 16 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför kan lager inte anses vara en viktig skadeindikator i detta ärende. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan höll sig denna indikator förhållandevis stabil under skadeundersökningsperioden, på omkring 5 % av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(125)

Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 16 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför kan lager inte anses vara en viktig skadeindikator i detta ärende. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan höll sig denna indikator förhållandevis stabil under skadeundersökningsperioden, på omkring 5 % av produktionsvolymen.

4.5.3.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (126) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen) | –3,6 % | 6,8 % | 6,8 % | –6,0 % |
| Index | –100 | 190 | 190 | –170 |
| Kassaflöde (euro) | – 140 233 455 | 441 133 402 | 621 258 785 | – 308 384 431 |
| Index | -100 | 315 | 443 | –220 |
| Investeringar (euro) | 144 626 230 | 234 309 366 | 210 822 274 | 156 161 956 |
| Index | 100 | 162 | 146 | 108 |
| Räntabilitet | –3,1 % | 9,7 % | 10,2 % | –13,0 % |
| Index | –100 | 317 | 331 | –424 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(126)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2016

2017

2018

UP

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen)

–3,6 %

6,8 %

6,8 %

–6,0 %

Index

Index

–100

–100

190

190

190

190

–170

–170

Kassaflöde (euro)

– 140 233 455

441 133 402

621 258 785

– 308 384 431

Index

Index

-100

-100

315

315

443

443

–220

–220

Investeringar (euro)

144 626 230

234 309 366

210 822 274

156 161 956

Index

Index

100

100

162

162

146

146

108

108

Räntabilitet

–3,1 %

9,7 %

10,2 %

–13,0 %

Index

Index

–100

–100

317

317

331

331

–424

–424

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (127) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning.

| (128) | Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, trots den inledande vinstökningen 2017 och 2018. Såsom förklaras i skäl 120 sjönk unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, samtidigt som dess tillverkningskostnader fortsatte att öka. I själva verket minskade unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden till nivåer under dess tillverkningskostnad. Lönsamheten minskade från 6,8 % år 2018 till –6 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Lönsamheten utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, trots den inledande vinstökningen 2017 och 2018. Såsom förklaras i skäl 120 sjönk unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, samtidigt som dess tillverkningskostnader fortsatte att öka. I själva verket minskade unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden till nivåer under dess tillverkningskostnad. Lönsamheten minskade från 6,8 % år 2018 till –6 % under undersökningsperioden.

| (129) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades i stor utsträckning i linje med lönsamheten och räntabiliteten. Det var positivt från 2017 till 2018, med en topp 2018, och blev negativt under undersökningsperioden då lönsamheten låg på sin lägsta nivå under skadeundersökningsperioden. Kapitalanskaffningsförmågan hindrades av de minskade vinsterna. |
| --- | --- |

(129)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades i stor utsträckning i linje med lönsamheten och räntabiliteten. Det var positivt från 2017 till 2018, med en topp 2018, och blev negativt under undersökningsperioden då lönsamheten låg på sin lägsta nivå under skadeundersökningsperioden. Kapitalanskaffningsförmågan hindrades av de minskade vinsterna.

| (130) | Räntabiliteten är vinsten (eller förlusten) i procent av investeringarnas bokförda värde. Den följde samma trend som lönsamheten. |
| --- | --- |

(130)

Räntabiliteten är vinsten (eller förlusten) i procent av investeringarnas bokförda värde. Den följde samma trend som lönsamheten.

| (131) | Investeringarna per år ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden, men sjönk under 2019 till nivåer som knappt var högre än nivåerna 2016. Generellt syftade investeringarna endast till att upprätthålla den befintliga kapaciteten och ersätta nödvändiga produktionstillgångar. Det gjordes också betydande investeringar rörande hälso- säkerhets- och miljöfrågor. |
| --- | --- |

(131)

Investeringarna per år ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden, men sjönk under 2019 till nivåer som knappt var högre än nivåerna 2016. Generellt syftade investeringarna endast till att upprätthålla den befintliga kapaciteten och ersätta nödvändiga produktionstillgångar. Det gjordes också betydande investeringar rörande hälso- säkerhets- och miljöfrågor.

4.5.4.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (132) | Även om förbrukningen på den öppna marknaden minskade något under skadeundersökningsperioden (–1 %) ökade unionsindustrins försäljningsvolymer på den öppna marknaden med 2 % och dess marknadsandel på den öppna marknaden ökade från 76,1 % till 78,7 %. Dessa små förbättringar av försäljningsvolymerna och marknadsandelen kan dock endast observeras vid en jämförelse med 2016, då unionsindustrin led skada till följd av dumpad import från andra länder. Det ska också påpekas att den desinvestering som nämns i skäl 150 ledde till en konstgjord ökning av försäljningen på den öppna marknaden. Trots detta minskade unionsindustrins produktionsresultat och kapacitetsutnyttjande med 4 % respektive 7 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 var minskningarna av produktionsresultatet och kapacitetsutnyttjandet mer markerade, och försäljningen på den öppna marknaden minskade också. Unionsindustrin började växa från och med 2017, då den återhämtade sig från den illojala import som var föremål för antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, men rasade under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Även om förbrukningen på den öppna marknaden minskade något under skadeundersökningsperioden (–1 %) ökade unionsindustrins försäljningsvolymer på den öppna marknaden med 2 % och dess marknadsandel på den öppna marknaden ökade från 76,1 % till 78,7 %. Dessa små förbättringar av försäljningsvolymerna och marknadsandelen kan dock endast observeras vid en jämförelse med 2016, då unionsindustrin led skada till följd av dumpad import från andra länder. Det ska också påpekas att den desinvestering som nämns i skäl 150 ledde till en konstgjord ökning av försäljningen på den öppna marknaden. Trots detta minskade unionsindustrins produktionsresultat och kapacitetsutnyttjande med 4 % respektive 7 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 var minskningarna av produktionsresultatet och kapacitetsutnyttjandet mer markerade, och försäljningen på den öppna marknaden minskade också. Unionsindustrin började växa från och med 2017, då den återhämtade sig från den illojala import som var föremål för antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, men rasade under undersökningsperioden.

| (133) | Unionsindustrins tillverkningskostnad ökade betydligt under skadeundersökningsperioden (+36 %), främst på grund av en kraftig ökning av råvarupriserna. |
| --- | --- |

(133)

Unionsindustrins tillverkningskostnad ökade betydligt under skadeundersökningsperioden (+36 %), främst på grund av en kraftig ökning av råvarupriserna.

| (134) | Unionsindustrins försäljningspriser ökade mer än kostnaderna under 2017 och 2018, vilket gjorde det möjligt för unionstillverkarna att återhämta sig från den tidigare skadevållande dumpningen och nå en lönsamhet på 6,8 %. Mellan 2018 och undersökningsperioden sänkte dock unionsindustrin sina försäljningspriser med i genomsnitt 7 %, trots ökande kostnader (+4 %). Detta fick förödande konsekvenser för unionsindustrins lönsamhet, som minskade från +6,8 % under 2018 till –6 % under 2019. |
| --- | --- |

(134)

Unionsindustrins försäljningspriser ökade mer än kostnaderna under 2017 och 2018, vilket gjorde det möjligt för unionstillverkarna att återhämta sig från den tidigare skadevållande dumpningen och nå en lönsamhet på 6,8 %. Mellan 2018 och undersökningsperioden sänkte dock unionsindustrin sina försäljningspriser med i genomsnitt 7 %, trots ökande kostnader (+4 %). Detta fick förödande konsekvenser för unionsindustrins lönsamhet, som minskade från +6,8 % under 2018 till –6 % under 2019.

| (135) | Andra ekonomiska indikatorer (kassaflöde, räntabilitet) följde en liknande trend, särskilt under undersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att investeringsnivån minskade kraftigt under undersökningsperioden jämfört med tidigare år. |
| --- | --- |

(135)

Andra ekonomiska indikatorer (kassaflöde, räntabilitet) följde en liknande trend, särskilt under undersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att investeringsnivån minskade kraftigt under undersökningsperioden jämfört med tidigare år.

| (136) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (137) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Turkiet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern förbrukning, utvecklingen av efterfrågan och råvarupriser. |
| --- | --- |

(137)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Turkiet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, företagsintern förbrukning, utvecklingen av efterfrågan och råvarupriser.

5.1.   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (138) | Importen från Turkiet nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden med en ökning från cirka 1 000 000 ton 2016, vilket motsvarar en marknadsandel på 2,8 %, till 2 843 000 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 8,1 % (se tabell 4). Den ökade importen skedde till priser som var lägre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionsindustrin kraftigt under undersökningsperioden, då den till följd av ökande kostnader och prispressen från den turkiska dumpade importen var tvungen att sänka sina försäljningspriser, vilket ledde till en mycket kraftig minskning av lönsamheten från +6,8 % till stora förluster (–6 % i lönsamhet) och följaktligen till försämrade ekonomiska indikatorer. |
| --- | --- |

(138)

Importen från Turkiet nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden med en ökning från cirka 1 000 000 ton 2016, vilket motsvarar en marknadsandel på 2,8 %, till 2 843 000 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 8,1 % (se tabell 4). Den ökade importen skedde till priser som var lägre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionsindustrin kraftigt under undersökningsperioden, då den till följd av ökande kostnader och prispressen från den turkiska dumpade importen var tvungen att sänka sina försäljningspriser, vilket ledde till en mycket kraftig minskning av lönsamheten från +6,8 % till stora förluster (–6 % i lönsamhet) och följaktligen till försämrade ekonomiska indikatorer.

| (139) | Flera parter hävdade att det inte fanns något samband mellan den turkiska importen och den skada som klagandena hade lidit. Kommissionen avvisade detta påstående. Kommissionen bekräftade att unionsindustrin under 2017 och 2018, då den kunde utnyttja de förhållandevis goda marknadsförhållandena och de nya handelspolitiska skyddsåtgärder som hade införts mot fem länder, kunde gå med vinst trots den ökade importvolymen från Turkiet till låga priser. Det var dock under 2019 som unionsindustrin tvingades sätta sina priser långt under kostnaderna för att kunna behålla sin marknadsandel till följd av den prisnedgång som den turkiska importen till lägre priser orsakade jämfört med 2018. Det finns således ett tydligt samband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(139)

Flera parter hävdade att det inte fanns något samband mellan den turkiska importen och den skada som klagandena hade lidit. Kommissionen avvisade detta påstående. Kommissionen bekräftade att unionsindustrin under 2017 och 2018, då den kunde utnyttja de förhållandevis goda marknadsförhållandena och de nya handelspolitiska skyddsåtgärder som hade införts mot fem länder, kunde gå med vinst trots den ökade importvolymen från Turkiet till låga priser. Det var dock under 2019 som unionsindustrin tvingades sätta sina priser långt under kostnaderna för att kunna behålla sin marknadsandel till följd av den prisnedgång som den turkiska importen till lägre priser orsakade jämfört med 2018. Det finns således ett tydligt samband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1.   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (140) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Import från tredjeländer











  Land | | år | år | år | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Volym (ton) | 2 026 321 | 744 941 | 1 618 946 | 1 407 644 |
| Index | 100 | 37 | 80 | 69 |
| Marknadsandel | 5,7 % | 2,1 % | 4,4 % | 4,0 % |
| Index | 100 | 38 | 78 | 70 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 336 | 468 | 497 | 445 |
| Index | 100 | 139 | 148 | 132 |
| Serbien | Volym (ton) | 348 619 | 465 158 | 733 711 | 860 952 |
| Index | 100 | 133 | 210 | 247 |
| Marknadsandel | 1,0 % | 1,3 % | 2,0 % | 2,4 % |
| Index | 100 | 137 | 204 | 249 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 386 | 498 | 547 | 479 |
| Index | 100 | 129 | 142 | 124 |
| Indien | Volym (ton) | 443 493 | 1 121 530 | 918 334 | 847 592 |
| Index | 100 | 253 | 207 | 191 |
| Marknadsandel | 1,2 % | 3,2 % | 2,5 % | 2,4 % |
| Index | 100 | 259 | 201 | 193 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 404 | 493 | 533 | 464 |
| Index | 100 | 122 | 132 | 115 |
| Brasilien | Volym (ton) | 657 682 | 370 567 | 266 870 | 114 142 |
| Index | 100 | 56 | 41 | 17 |
| Marknadsandel | 1,9 % | 1,1 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Index | 100 | 58 | 39 | 18 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 363 | 494 | 531 | 485 |
| Index | 100 | 136 | 146 | 134 |
| Ukraina | Volym (ton) | 1 080 094 | 609 792 | 131 958 | 106 866 |
| Index | 100 | 56 | 12 | 10 |
| Marknadsandel | 3,0 % | 1,8 % | 0,4 % | 0,3 % |
| Index | 100 | 58 | 12 | 10 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 331 | 466 | 472 | 424 |
| Index | 100 | 141 | 142 | 128 |
| Iran | Volym (ton) | 928 896 | 76 707 | 56 026 | 3 377 |
| Index | 100 | 8 | 6 | 0 |
| Marknadsandel | 2 6 % | 0,2 % | 0,2 % | 0,0 % |
| Index | 100 | 80 | 6 | 0 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 305 | 428 | 489 | 504 |
| Index | 100 | 140 | 160 | 165 |
| Kina | Volym (ton) | 1 031 310 | 8 511 | 636 | 538 |
| Index | 100 | 1 | 0 | 0 |
| Marknadsandel | 2,9 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Index (euro/ton) | 100 | 1 | 0 | 0 |
| Genomsnittligt pris | 325 | 678 | 3 503 | 3 189 |
| Index | 100 | 209 | 1 078 | 981 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 973 121 | 1 658 551 | 1 598 115 | 1 303 324 |
| Index | 100 | 170 | 164 | 134 |
| Marknadsandel | 2,7 % | 4,8 % | 4,4 % | 3,7 % |
| Index | 100 | 174 | 159 | 135 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 385 | 495 | 562 | 526 |
| Index | 100 | 129 | 146 | 136 |
| Totalt alla tredjeländer utom Turkiet | Volym (ton) | 7 489 536 | 5 055 756 | 5 324 596 | 4 644 434 |
| Index | 100 | 68 | 71 | 62 |
| Marknadsandel | 21,1 % | 14,6 % | 14,6 % | 13,2 % |
| Index | 100 | 69 | 69 | 63 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 345 | 487 | 531 | 478 |
| Index | 100 | 141 | 154 | 139 |
| Källa: Eurostat. |

(140)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

år

år

år

UP

Ryssland

Volym (ton)

2 026 321

744 941

1 618 946

1 407 644

Index

Index

100

100

37

37

80

80

69

69

Marknadsandel

5,7 %

2,1 %

4,4 %

4,0 %

Index

Index

100

100

38

38

78

78

70

70

Genomsnittligt pris (euro/ton)

336

468

497

445

Index

Index

100

100

139

139

148

148

132

132

Serbien

Volym (ton)

348 619

465 158

733 711

860 952

Index

Index

100

100

133

133

210

210

247

247

Marknadsandel

1,0 %

1,3 %

2,0 %

2,4 %

Index

Index

100

100

137

137

204

204

249

249

Genomsnittligt pris (euro/ton)

386

498

547

479

Index

Index

100

100

129

129

142

142

124

124

Indien

Volym (ton)

443 493

1 121 530

918 334

847 592

Index

Index

100

100

253

253

207

207

191

191

Marknadsandel

1,2 %

3,2 %

2,5 %

2,4 %

Index

Index

100

100

259

259

201

201

193

193

Genomsnittligt pris (euro/ton)

404

493

533

464

Index

Index

100

100

122

122

132

132

115

115

Brasilien

Volym (ton)

657 682

370 567

266 870

114 142

Index

Index

100

100

56

56

41

41

17

17

Marknadsandel

1,9 %

1,1 %

0,7 %

0,3 %

Index

Index

100

100

58

58

39

39

18

18

Genomsnittligt pris (euro/ton)

363

494

531

485

Index

Index

100

100

136

136

146

146

134

134

Ukraina

Volym (ton)

1 080 094

609 792

131 958

106 866

Index

Index

100

100

56

56

12

12

10

10

Marknadsandel

3,0 %

1,8 %

0,4 %

0,3 %

Index

Index

100

100

58

58

12

12

10

10

Genomsnittligt pris (euro/ton)

331

466

472

424

Index

Index

100

100

141

141

142

142

128

128

Iran

Volym (ton)

928 896

76 707

56 026

3 377

Index

Index

100

100

8

8

6

6

0

0

Marknadsandel

2 6 %

0,2 %

0,2 %

0,0 %

Index

Index

100

100

80

80

6

6

0

0

Genomsnittligt pris (euro/ton)

305

428

489

504

Index

Index

100

100

140

140

160

160

165

165

Kina

Volym (ton)

1 031 310

8 511

636

538

Index

Index

100

100

1

1

0

0

0

0

Marknadsandel

2,9 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Index (euro/ton)

100

100

1

1

0

0

0

0

Genomsnittligt pris

325

678

3 503

3 189

Index

Index

100

100

209

209

1 078

1 078

981

981

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

973 121

1 658 551

1 598 115

1 303 324

Index

Index

100

100

170

170

164

164

134

134

Marknadsandel

2,7 %

4,8 %

4,4 %

3,7 %

Index

Index

100

100

174

174

159

159

135

135

Genomsnittligt pris (euro/ton)

385

495

562

526

Index

Index

100

100

129

129

146

146

136

136

Totalt alla tredjeländer utom Turkiet

Volym (ton)

7 489 536

5 055 756

5 324 596

4 644 434

Index

Index

100

100

68

68

71

71

62

62

Marknadsandel

21,1 %

14,6 %

14,6 %

13,2 %

Index

Index

100

100

69

69

69

69

63

63

Genomsnittligt pris (euro/ton)

345

487

531

478

Index

Index

100

100

141

141

154

154

139

139

Källa: Eurostat.

Källa:

| (141) | Under skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för importen från alla andra länder från 21,1 % till 13,2 %. Den totala minskningen av importen från andra länder än Turkiet beror främst på införandet av handelspolitiska skyddsåtgärder för import från Kina, Brasilien, Iran, Ukraina och Ryssland 2017. Åtgärderna sträcker sig från 8,1 % till 35,9 % för Kina (kombinerade antidumpningstullar och utjämningstullar) och från 17,6 till 96,5 euro/ton för de andra fyra länderna. Priserna i tabellen ovan omfattar inte sådana antidumpningstullar och utjämningstullar. |
| --- | --- |

(141)

Under skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för importen från alla andra länder från 21,1 % till 13,2 %. Den totala minskningen av importen från andra länder än Turkiet beror främst på införandet av handelspolitiska skyddsåtgärder för import från Kina, Brasilien, Iran, Ukraina och Ryssland 2017. Åtgärderna sträcker sig från 8,1 % till 35,9 % för Kina (kombinerade antidumpningstullar och utjämningstullar) och från 17,6 till 96,5 euro/ton för de andra fyra länderna. Priserna i tabellen ovan omfattar inte sådana antidumpningstullar och utjämningstullar.

| (142) | Efter Turkiet var de största exportländerna under undersökningsperioden Ryssland (omfattas av antidumpningstullar), Serbien och Indien. |
| --- | --- |

(142)

Efter Turkiet var de största exportländerna under undersökningsperioden Ryssland (omfattas av antidumpningstullar), Serbien och Indien.

| (143) | Importen från Ryssland uppgick till mindre än hälften av importen från Turkiet under undersökningsperioden. Priserna på importen från Ryssland, efter tillägg av den antidumpningstull som gäller för sådan import, var dessutom högre än priserna på importen från Turkiet, även om de ibland var lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser. Omfattningen av pressen från den ryska importen, med tanke på dess marknadsandel, kunde därför överlag inte pressa unionstillverkarna i samma utsträckning som dumpad import från Turkiet. |
| --- | --- |

(143)

Importen från Ryssland uppgick till mindre än hälften av importen från Turkiet under undersökningsperioden. Priserna på importen från Ryssland, efter tillägg av den antidumpningstull som gäller för sådan import, var dessutom högre än priserna på importen från Turkiet, även om de ibland var lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser. Omfattningen av pressen från den ryska importen, med tanke på dess marknadsandel, kunde därför överlag inte pressa unionstillverkarna i samma utsträckning som dumpad import från Turkiet.

| (144) | Importen från Serbien och Indien hade en kombinerad marknadsandel på 4,8 % under undersökningsperioden (60 % av Turkiets marknadsandel). Importen från Serbien ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden, medan importen från Indien ökade 2017, men minskade med 25 % från och med då. De genomsnittliga priserna på importen från Serbien och Indien var lägre än de genomsnittliga priserna på importen från Turkiet, men det är inte möjligt att dra en slutsats om huruvida denna import också underskred unionsindustrins priser, även med tanke på den okända produktmixen i denna import (18). I alla händelser kunde omfattningen av pressen från denna import, med tanke på dess marknadsandel, överlag inte pressa unionstillverkarna i samma utsträckning som dumpad import från Turkiet. |
| --- | --- |

(144)

Importen från Serbien och Indien hade en kombinerad marknadsandel på 4,8 % under undersökningsperioden (60 % av Turkiets marknadsandel). Importen från Serbien ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden, medan importen från Indien ökade 2017, men minskade med 25 % från och med då. De genomsnittliga priserna på importen från Serbien och Indien var lägre än de genomsnittliga priserna på importen från Turkiet, men det är inte möjligt att dra en slutsats om huruvida denna import också underskred unionsindustrins priser, även med tanke på den okända produktmixen i denna import (18). I alla händelser kunde omfattningen av pressen från denna import, med tanke på dess marknadsandel, överlag inte pressa unionstillverkarna i samma utsträckning som dumpad import från Turkiet.

18

| (145) | Importen från andra länder skedde i mycket små mängder och i genomsnitt till högre priser än importen från Turkiet. |
| --- | --- |

(145)

Importen från andra länder skedde i mycket små mängder och i genomsnitt till högre priser än importen från Turkiet.

| (146) | På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av importen från andra länder inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade turkiska importen och den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(146)

På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av importen från andra länder inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade turkiska importen och den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit.

5.2.2.   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (147) | Volymen av och de genomsnittliga priserna för unionsindustrins export till icke-närstående parter utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Exportförsäljning | 2016 | 2017 | 2018 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (ton) | 1 597 262 | 1 550 220 | 1 434 739 | 1 872 411 |
| Index | 100 | 97 | 90 | 117 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 382 | 502 | 554 | 465 |
| Index | 100 | 132 | 145 | 122 |
| Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet. |

(147)

Volymen av och de genomsnittliga priserna för unionsindustrins export till icke-närstående parter utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 15

Tabell 15

Exportförsäljning

Exportförsäljning

2016

2017

2018

UP

Exportvolym (ton)

1 597 262

1 550 220

1 434 739

1 872 411

Index

Index

100

100

97

97

90

90

117

117

Genomsnittligt pris (euro/ton)

382

502

554

465

Index

Index

100

100

132

132

145

145

122

122

Källa: Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (148) | Unionstillverkarna ökade sina exportvolymer med 17 % under skadeundersökningsperioden till något under 1,9 miljoner ton 2019. Exporten sker ofta enligt långfristiga avtal och undersökningen visade att den huvudsakligen består av en produktmix i de lägre klasserna jämfört med försäljningen i unionen. Trots detta kunde unionsindustrins export särskilt under undersökningsperioden delvis kompensera för de förlorade försäljningsvolymerna på unionens marknad, och hjälpte unionstillverkarna att späda ut fasta kostnader och andra kostnader. |
| --- | --- |

(148)

Unionstillverkarna ökade sina exportvolymer med 17 % under skadeundersökningsperioden till något under 1,9 miljoner ton 2019. Exporten sker ofta enligt långfristiga avtal och undersökningen visade att den huvudsakligen består av en produktmix i de lägre klasserna jämfört med försäljningen i unionen. Trots detta kunde unionsindustrins export särskilt under undersökningsperioden delvis kompensera för de förlorade försäljningsvolymerna på unionens marknad, och hjälpte unionstillverkarna att späda ut fasta kostnader och andra kostnader.

| (149) | Sammantaget utgjorde de volymer som unionsindustrin exporterade dock endast omkring 7 % av dess försäljningsvolym på unionens öppna marknad under undersökningsperioden, och på grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av unionstillverkarnas exportresultat på den skada som unionsindustrin lidit var marginell, om den hade någon inverkan alls. |
| --- | --- |

(149)

Sammantaget utgjorde de volymer som unionsindustrin exporterade dock endast omkring 7 % av dess försäljningsvolym på unionens öppna marknad under undersökningsperioden, och på grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av unionstillverkarnas exportresultat på den skada som unionsindustrin lidit var marginell, om den hade någon inverkan alls.

5.2.3.   Företagsintern förbrukning

Företagsintern förbrukning

| (150) | Såsom framgår av tabell 1 minskade den företagsinterna förbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning skedde framför allt under den andra delen av skadeundersökningsperioden och berodde delvis på att en unionstillverkare under sommaren 2019 sålde ett antal produktionslinjer som använde den undersökta produkten till ett icke-närstående företag (19). Dessutom minskade stålförbrukningen i vissa sektorer i senare led under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kunde inte kvantifiera minskningen inom varje sektor. |
| --- | --- |

(150)

Såsom framgår av tabell 1 minskade den företagsinterna förbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning skedde framför allt under den andra delen av skadeundersökningsperioden och berodde delvis på att en unionstillverkare under sommaren 2019 sålde ett antal produktionslinjer som använde den undersökta produkten till ett icke-närstående företag (19). Dessutom minskade stålförbrukningen i vissa sektorer i senare led under skadeundersökningsperioden. Kommissionen kunde inte kvantifiera minskningen inom varje sektor.

19

| (151) | På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att utvecklingen av den företagsinterna förbrukningen endast påverkade den skada som unionsindustrin lidit i begränsad utsträckning, om den hade någon inverkan alls. |
| --- | --- |

(151)

På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att utvecklingen av den företagsinterna förbrukningen endast påverkade den skada som unionsindustrin lidit i begränsad utsträckning, om den hade någon inverkan alls.

5.2.4.   Utveckling i efterfrågan

Utveckling i efterfrågan

| (152) | Såsom framgår av tabell 2 var förbrukningen på den öppna marknaden i stort sett densamma i början och i slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Såsom framgår av tabell 2 var förbrukningen på den öppna marknaden i stort sett densamma i början och i slutet av skadeundersökningsperioden.

| (153) | På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen på den öppna marknaden inte kunde ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(153)

På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen på den öppna marknaden inte kunde ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.5.   Råvarupriser

Råvarupriser

| (154) | Såsom förklaras i avsnitt 4.5.3.1 var de ökade råvarupriserna den absolut största orsaken till unionstillverkarnas ökade tillverkningskostnader under skadeundersökningsperioden, |
| --- | --- |

(154)

Såsom förklaras i avsnitt 4.5.3.1 var de ökade råvarupriserna den absolut största orsaken till unionstillverkarnas ökade tillverkningskostnader under skadeundersökningsperioden,

| (155) | Ökade råvarupriser är i sig inte en källa till skada, eftersom de vanligen åtföljs av ökade försäljningspriser. På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att de ökade råvarukostnaderna i sig inte vållade unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(155)

Ökade råvarupriser är i sig inte en källa till skada, eftersom de vanligen åtföljs av ökade försäljningspriser. På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att de ökade råvarukostnaderna i sig inte vållade unionsindustrin skada.

5.2.6.   Andra faktorer

Andra faktorer

| (156) | Några parter nämnde andra faktorer som en källa till unionsindustrins skadevållande situation. En användare kopplade de lägre vinsterna till de försämrade resultaten för världens stålindustri 2019. En annan användare nämnde ”överkapacitet inom samtliga produkter” som en orsak och uppgav även att unionstillverkarna inriktar sig på specialiserade produkter och är drabbade av en svag efterfrågan inom en sektor i kris, nämligen bilindustrin. |
| --- | --- |

(156)

Några parter nämnde andra faktorer som en källa till unionsindustrins skadevållande situation. En användare kopplade de lägre vinsterna till de försämrade resultaten för världens stålindustri 2019. En annan användare nämnde ”överkapacitet inom samtliga produkter” som en orsak och uppgav även att unionstillverkarna inriktar sig på specialiserade produkter och är drabbade av en svag efterfrågan inom en sektor i kris, nämligen bilindustrin.

| (157) | De två första påståendena var vaga och ogrundade. Kommissionen drog således preliminärt slutsatsen att resultaten för världens stålindustri och överkapacitet, om alls, inte väsentligen bidrog till den skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(157)

De två första påståendena var vaga och ogrundade. Kommissionen drog således preliminärt slutsatsen att resultaten för världens stålindustri och överkapacitet, om alls, inte väsentligen bidrog till den skada som unionstillverkarna lidit.

| (158) | Kommissionen ansåg även att det sista påståendet var felaktigt eftersom unionstillverkarna levererar till alla stålförbrukande sektorer, inte bara till bilindustrin. I detta skede har kommissionen ingen information om storleken på de olika stålförbrukande sektorerna under de år som omfattas av skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av avsnitt 5.2.4 förblev dock förbrukningen på den öppna marknaden överlag relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att utvecklingen i efterfrågan inte har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen ansåg även att det sista påståendet var felaktigt eftersom unionstillverkarna levererar till alla stålförbrukande sektorer, inte bara till bilindustrin. I detta skede har kommissionen ingen information om storleken på de olika stålförbrukande sektorerna under de år som omfattas av skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av avsnitt 5.2.4 förblev dock förbrukningen på den öppna marknaden överlag relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att utvecklingen i efterfrågan inte har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.3.   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (159) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Turkiet. Till följd av den turkiska dumpningen hamnade unionsindustrin, precis när den hade börjat återhämta sig från tidigare dumpning (20), återigen i en situation där den led skada till följd av dumpad import. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Turkiet. Till följd av den turkiska dumpningen hamnade unionsindustrin, precis när den hade börjat återhämta sig från tidigare dumpning (20), återigen i en situation där den led skada till följd av dumpad import.

20

| (160) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (161) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(161)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (162) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållas genom den dumpade importen i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(162)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållas genom den dumpade importen i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

6.1.   Målprisunderskridande

Målprisunderskridande

| (163) | Kommissionen fastställde först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhåller en skälig vinst (nedan kallat vinstmål). |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen fastställde först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit utan några snedvridningar enligt artikel 7.2a i grundförordningen. I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhåller en skälig vinst (nedan kallat vinstmål).

vinstmål

| (164) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation samt en lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. En sådan lönsamhetsmarginal får inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(164)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation samt en lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. En sådan lönsamhetsmarginal får inte vara lägre än 6 %.

| (165) | Klaganden ansåg att ett skäligt vinstmål bör ligga inom ett intervall på 10 %–15 %. Den turkiska sammanslutningen av stålexportörer, ÇİB, ansåg att det intervallet var för högt, och föreslog i stället de vinstmål som kommissionen använt i de undersökningar om samma produkt som avslutades 2017, vilka var 7 % och 7,9 %. En unionstillverkare som ingick i urvalet ansåg att minimivinstmålet inte borde vara lägre än det vinstmål på 7,9 % som användes i en tidigare undersökning. |
| --- | --- |

(165)

Klaganden ansåg att ett skäligt vinstmål bör ligga inom ett intervall på 10 %–15 %. Den turkiska sammanslutningen av stålexportörer, ÇİB, ansåg att det intervallet var för högt, och föreslog i stället de vinstmål som kommissionen använt i de undersökningar om samma produkt som avslutades 2017, vilka var 7 % och 7,9 %. En unionstillverkare som ingick i urvalet ansåg att minimivinstmålet inte borde vara lägre än det vinstmål på 7,9 % som användes i en tidigare undersökning.

| (166) | Kommissionen kunde inte fastställa en vinstmarginal på grundval av något av åren innan importen från Turkiet började öka, eftersom unionsindustrin under dessa år drabbades av ett inflöde av dumpad import från andra ursprung. Inget av dessa år kunde därför anses utgöra ett år med en normal konkurrenssituation på unionens marknad. Mot bakgrund av detta beaktade kommissionen lönsamheten under 2017. Under 2017 hade nivån på importen från Turkiet redan ökat med en miljon ton jämfört med föregående år, men ökade med ytterligare en miljon ton 2018 och 2019. Under 2017 befann sig unionsindustrin dessutom i en klart bättre situation än under de föregående åren på grund av införandet av antidumpningstullar på import av varmvalsade platta stålprodukter med ursprung i Kina, Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och de gynnsamma förhållandena på marknaden under detta år. I avsaknad av andra uppgifter beslutade kommissionen därför att provisoriskt använda den genomsnittliga vinst som nåtts under 2017 som underlag för vinstmålet. Den vinsten var 6,8 %. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen kunde inte fastställa en vinstmarginal på grundval av något av åren innan importen från Turkiet började öka, eftersom unionsindustrin under dessa år drabbades av ett inflöde av dumpad import från andra ursprung. Inget av dessa år kunde därför anses utgöra ett år med en normal konkurrenssituation på unionens marknad. Mot bakgrund av detta beaktade kommissionen lönsamheten under 2017. Under 2017 hade nivån på importen från Turkiet redan ökat med en miljon ton jämfört med föregående år, men ökade med ytterligare en miljon ton 2018 och 2019. Under 2017 befann sig unionsindustrin dessutom i en klart bättre situation än under de föregående åren på grund av införandet av antidumpningstullar på import av varmvalsade platta stålprodukter med ursprung i Kina, Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och de gynnsamma förhållandena på marknaden under detta år. I avsaknad av andra uppgifter beslutade kommissionen därför att provisoriskt använda den genomsnittliga vinst som nåtts under 2017 som underlag för vinstmålet. Den vinsten var 6,8 %.

| (167) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen bedömde kommissionen ett påstående från två unionstillverkare i urvalet om planerade investeringar som inte genomfördes under skadeundersökningsperioden. På grundval av den skriftliga bevisning som kommissionen mottog, som kunde kontrolleras mot företagens redovisningssystem, godtog kommissionen preliminärt dessa påståenden och lade till de motsvarande beloppen till dessa unionstillverkares vinst. De slutliga vinstmålen varierade således mellan 6,8 % och 8,0 %. |
| --- | --- |

(167)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen bedömde kommissionen ett påstående från två unionstillverkare i urvalet om planerade investeringar som inte genomfördes under skadeundersökningsperioden. På grundval av den skriftliga bevisning som kommissionen mottog, som kunde kontrolleras mot företagens redovisningssystem, godtog kommissionen preliminärt dessa påståenden och lade till de motsvarande beloppen till dessa unionstillverkares vinst. De slutliga vinstmålen varierade således mellan 6,8 % och 8,0 %.

| (168) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som är en följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, och som unionsindustrin kommer att ådra sig under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. På grundval av de inlämnade uppgifterna, som styrktes av företagens rapporteringsverktyg och prognoser, fastställde kommissionen en kostnad på mellan 2 euro/ton och 12 euro/ton, utöver de faktiska kostnaderna för att efterleva dessa avtal under undersökningsperioden. Denna skillnad lades till det icke-skadevållande priset. |
| --- | --- |

(168)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som är en följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, och som unionsindustrin kommer att ådra sig under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. På grundval av de inlämnade uppgifterna, som styrktes av företagens rapporteringsverktyg och prognoser, fastställde kommissionen en kostnad på mellan 2 euro/ton och 12 euro/ton, utöver de faktiska kostnaderna för att efterleva dessa avtal under undersökningsperioden. Denna skillnad lades till det icke-skadevållande priset.

| (169) | På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet (se skäl 167) på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet (se skäl 167) på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp.

| (170) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet i det berörda landet per produkttyp, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på den öppna marknaden i unionen av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Resultatet av dessa beräkningar visas i tabellen nedan.








  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Målprisunderskridande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,6 % | 19,3 % |
| Erdemirkoncernen:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(170)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet i det berörda landet per produkttyp, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på den öppna marknaden i unionen av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Resultatet av dessa beräkningar visas i tabellen nedan.

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Målprisunderskridande

Turkiet

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,6 %

19,3 %

Erdemirkoncernen:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,4 %

23,5 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,8 %

20,9 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,9 %

21,2 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,9 %

21,2 %

Alla övriga företag

7,6 %

23,5 %

6.2.   Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

Granskning av den marginal som är tillräcklig för att undanröja skadan för unionsindustrin

| (171) | Såsom anges i tillkännagivandet om inledande lämnade klaganden tillräcklig bevisning till kommissionen för att det förekom råvarurelaterade snedvridningar i det berörda landet när det gäller den undersökta produkten. I enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen granskades följaktligen i denna undersökning de påstådda snedvridningarna för att bedöma om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen i relevanta fall skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan. |
| --- | --- |

(171)

Såsom anges i tillkännagivandet om inledande lämnade klaganden tillräcklig bevisning till kommissionen för att det förekom råvarurelaterade snedvridningar i det berörda landet när det gäller den undersökta produkten. I enlighet med artikel 7.2a i grundförordningen granskades följaktligen i denna undersökning de påstådda snedvridningarna för att bedöma om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen i relevanta fall skulle vara tillräcklig för att undanröja skadan.

| (172) | Eftersom de marginaler som är tillräckliga för att undanröja skada är högre än dumpningsmarginalerna ansåg kommissionen emellertid att det i detta skede inte var nödvändigt att behandla denna aspekt. |
| --- | --- |

(172)

Eftersom de marginaler som är tillräckliga för att undanröja skada är högre än dumpningsmarginalerna ansåg kommissionen emellertid att det i detta skede inte var nödvändigt att behandla denna aspekt.

6.3.   Slutsats

Slutsats

| (173) | Till följd av den ovanstående bedömningen drog kommissionen slutsatsen att det är lämpligt att fastställa storleken på de provisoriska tullarna i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. De provisoriska antidumpningstullarna bör således fastställas enligt följande.







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,6 % |
| Erdemirkoncernen:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |

(173)

Till följd av den ovanstående bedömningen drog kommissionen slutsatsen att det är lämpligt att fastställa storleken på de provisoriska tullarna i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. De provisoriska antidumpningstullarna bör således fastställas enligt följande.

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Turkiet

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,6 %

Erdemirkoncernen:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,4 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,8 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,9 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,9 %

Alla övriga företag

7,6 %

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (174) | Kommissionen undersökte om införandet av åtgärder, trots att skadevållande dumpning konstaterats, skulle strida mot unionens intresse i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas, användarnas och konsumenternas. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen undersökte om införandet av åtgärder, trots att skadevållande dumpning konstaterats, skulle strida mot unionens intresse i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas, användarnas och konsumenternas.

7.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (175) | Unionsindustrin består av fler än 20 tillverkare i 16 medlemsstater och sysselsätter 39 178 personer (se avsnitt 4.5.2.4). En överväldigande majoritet av unionstillverkarna gav sitt stöd åt klagomålet. Ingen tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(175)

Unionsindustrin består av fler än 20 tillverkare i 16 medlemsstater och sysselsätter 39 178 personer (se avsnitt 4.5.2.4). En överväldigande majoritet av unionstillverkarna gav sitt stöd åt klagomålet. Ingen tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen.

| (176) | Såsom konstateras i avsnitten 4.5.4 och 5.3 försämrades hela unionsindustrins situation till följd av den dumpade importen från Turkiet. Skadan var särskilt väsentlig när det gällde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet, som gjorde betydande förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Såsom konstateras i avsnitten 4.5.4 och 5.3 försämrades hela unionsindustrins situation till följd av den dumpade importen från Turkiet. Skadan var särskilt väsentlig när det gällde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet, som gjorde betydande förluster under undersökningsperioden.

| (177) | Antidumpningsåtgärder mot import från Turkiet förväntas bidra till att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionens marknad och göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå hållbara lönsamhetsnivåer för en sådan kapitalintensiv industri. Till följd av detta förväntas unionstillverkarna återhämta sig från den skadevållande situationen, investera ytterligare och infria sina olika åtaganden, inbegripet sociala och miljömässiga åtaganden. |
| --- | --- |

(177)

Antidumpningsåtgärder mot import från Turkiet förväntas bidra till att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionens marknad och göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå hållbara lönsamhetsnivåer för en sådan kapitalintensiv industri. Till följd av detta förväntas unionstillverkarna återhämta sig från den skadevållande situationen, investera ytterligare och infria sina olika åtaganden, inbegripet sociala och miljömässiga åtaganden.

| (178) | Uteblivna åtgärder skulle innebära att unionsindustrin drabbas av större förluster, äventyra dess hållbarhet och förmodligen leda till stängningar av produktionsanläggningar och uppsägningar. |
| --- | --- |

(178)

Uteblivna åtgärder skulle innebära att unionsindustrin drabbas av större förluster, äventyra dess hållbarhet och förmodligen leda till stängningar av produktionsanläggningar och uppsägningar.

| (179) | Kommissionen drar därför slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen drar därför slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

7.2.   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (180) | Även om kommissionen nådde ut till fler än 20 potentiella importörer av den undersökta produkten samt berörda sammanslutningar när den inledde undersökningen lämnade till slut endast en icke-närstående importör in ett svar på frågeformuläret och samarbetade under undersökningen. Den parten, Network Steel S.L, sysselsätter färre än 20 personer. Företagets omsättning avseende varmvalsade platta stålprodukter uppgick till mellan 50 och 80 miljoner euro 2019. Under undersökningsperioden svarade företaget för 3,5 %–5,2 % av importen av varmvalsade platta stålprodukter från Turkiet. Network Steel S.L motsätter sig införandet av åtgärder på grund av att varmvalsade platta stålprodukter i unionen redan påverkas kraftigt av de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna mot Kina och antidumpningstullarna mot Brasilien, Ukraina, Ryssland och Iran. Företaget hävdade att sedan skyddsåtgärderna för stål infördes har unionens importörer färre leverantörer att tillgå till följd av otillräckliga kvoter och depositionskravet när en kvot når en kritisk status och riskerar ständigt att få försörjningsbrist, vilket gör deras affärsverksamhet mer oförutsägbar och utmanande. |
| --- | --- |

(180)

Även om kommissionen nådde ut till fler än 20 potentiella importörer av den undersökta produkten samt berörda sammanslutningar när den inledde undersökningen lämnade till slut endast en icke-närstående importör in ett svar på frågeformuläret och samarbetade under undersökningen. Den parten, Network Steel S.L, sysselsätter färre än 20 personer. Företagets omsättning avseende varmvalsade platta stålprodukter uppgick till mellan 50 och 80 miljoner euro 2019. Under undersökningsperioden svarade företaget för 3,5 %–5,2 % av importen av varmvalsade platta stålprodukter från Turkiet. Network Steel S.L motsätter sig införandet av åtgärder på grund av att varmvalsade platta stålprodukter i unionen redan påverkas kraftigt av de gällande antidumpnings- och utjämningstullarna mot Kina och antidumpningstullarna mot Brasilien, Ukraina, Ryssland och Iran. Företaget hävdade att sedan skyddsåtgärderna för stål infördes har unionens importörer färre leverantörer att tillgå till följd av otillräckliga kvoter och depositionskravet när en kvot når en kritisk status och riskerar ständigt att få försörjningsbrist, vilket gör deras affärsverksamhet mer oförutsägbar och utmanande.

| (181) | Med tanke på att den turkiska importen är viktig för företagets verksamhet rörande varmvalsade platta stålprodukter ansåg kommissionen att införandet av låga antidumpningsåtgärder skulle kunna påverka, dock i mycket begränsad omfattning, partens resultat om den skulle behålla sina nuvarande leverantörer. Vad gäller partens påståenden om brist på varmvalsade platta stålprodukter motsägs de av de många försörjningskällorna för dessa produkter (både i och utanför unionen, vilket beskrivs närmare i avsnitt 7.3), och påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(181)

Med tanke på att den turkiska importen är viktig för företagets verksamhet rörande varmvalsade platta stålprodukter ansåg kommissionen att införandet av låga antidumpningsåtgärder skulle kunna påverka, dock i mycket begränsad omfattning, partens resultat om den skulle behålla sina nuvarande leverantörer. Vad gäller partens påståenden om brist på varmvalsade platta stålprodukter motsägs de av de många försörjningskällorna för dessa produkter (både i och utanför unionen, vilket beskrivs närmare i avsnitt 7.3), och påståendena avvisades därför.

| (182) | Mot bakgrund av att denna enda samarbetsvilliga icke-närstående importör endast står för en liten andel av importen är det olämpligt att tillämpa undersökningsresultaten avseende Network Steel S.L. på alla icke-närstående importörer av varmvalsade platta stålprodukter. Abstrakt sett kan dock antidumpningsåtgärder vid den fastställda nivån få negativa verkningar för några icke-närstående importörer. Dessa verkningar skulle dock inte bli betydande i stort och kommer i hög grad att bero på importörernas affärsmodell, deras olika försörjningskällor och i vilken utsträckning de ökade kostnaderna överförs till deras kunder. Åtgärdernas eventuella negativa verkningar för icke-närstående importörer i stort förväntas således bli begränsade och skulle inte uppväga åtgärdernas positiva verkningar för unionens tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(182)

Mot bakgrund av att denna enda samarbetsvilliga icke-närstående importör endast står för en liten andel av importen är det olämpligt att tillämpa undersökningsresultaten avseende Network Steel S.L. på alla icke-närstående importörer av varmvalsade platta stålprodukter. Abstrakt sett kan dock antidumpningsåtgärder vid den fastställda nivån få negativa verkningar för några icke-närstående importörer. Dessa verkningar skulle dock inte bli betydande i stort och kommer i hög grad att bero på importörernas affärsmodell, deras olika försörjningskällor och i vilken utsträckning de ökade kostnaderna överförs till deras kunder. Åtgärdernas eventuella negativa verkningar för icke-närstående importörer i stort förväntas således bli begränsade och skulle inte uppväga åtgärdernas positiva verkningar för unionens tillverkare av varmvalsade platta stålprodukter.

7.3.   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (183) | Vissa användare i unionen konkurrerar bland annat med närstående företag till unionstillverkarna på marknaderna i senare led för den undersökta produkten. De använder den undersökta produkten som råvara för att tillverka förädlade produkter såsom kallvalsat platt stål, belagt stål, ihåliga profiler, svetsade rör och profiler i olika kvaliteter, och använder den även som insatsvara inom ett antal industriella tillämpningar, bland annat inom byggverksamhet, varvsindustri, gasbehållare och tryckbärande anordningar. |
| --- | --- |

(183)

Vissa användare i unionen konkurrerar bland annat med närstående företag till unionstillverkarna på marknaderna i senare led för den undersökta produkten. De använder den undersökta produkten som råvara för att tillverka förädlade produkter såsom kallvalsat platt stål, belagt stål, ihåliga profiler, svetsade rör och profiler i olika kvaliteter, och använder den även som insatsvara inom ett antal industriella tillämpningar, bland annat inom byggverksamhet, varvsindustri, gasbehållare och tryckbärande anordningar.

| (184) | Fyra användare som är närstående till Network Steel S.L. och har sin verksamhet i Portugal och Spanien gav sig till känna och motsatte sig införandet av åtgärder. Eftersom dessa användares svar på frågeformuläret i stort sett är desamma som svaren från Network Steel S.L., behandlas deras påståenden i avsnitt 7.2. |
| --- | --- |

(184)

Fyra användare som är närstående till Network Steel S.L. och har sin verksamhet i Portugal och Spanien gav sig till känna och motsatte sig införandet av åtgärder. Eftersom dessa användares svar på frågeformuläret i stort sett är desamma som svaren från Network Steel S.L., behandlas deras påståenden i avsnitt 7.2.

| (185) | Konsortiet av användare och importörer av varmvalsade platta stålprodukter i unionen (nedan kallat konsortiet) (21), en ”tillfällig” organisation som bildats för att försvara vissa användares intressen i detta förfarande, inkom med synpunkter där man motsatte sig införandet av tullar med argumentet att de skulle skada unionsanvändarnas intresse (22). Dessutom lämnade två användare i unionen (Marcegaglia Carbon Steel S.P.A. och San Paolo Lamiere S.P.A.) in individuella svar på frågeformuläret. De argument som framförs i dessa svar på frågeformuläret fanns med i den inlaga som konsortiet inkom med och bedöms därför tillsammans. |
| --- | --- |

(185)

Konsortiet av användare och importörer av varmvalsade platta stålprodukter i unionen (nedan kallat konsortiet) (21), en ”tillfällig” organisation som bildats för att försvara vissa användares intressen i detta förfarande, inkom med synpunkter där man motsatte sig införandet av tullar med argumentet att de skulle skada unionsanvändarnas intresse (22). Dessutom lämnade två användare i unionen (Marcegaglia Carbon Steel S.P.A. och San Paolo Lamiere S.P.A.) in individuella svar på frågeformuläret. De argument som framförs i dessa svar på frågeformuläret fanns med i den inlaga som konsortiet inkom med och bedöms därför tillsammans.

konsortiet

21

22

| (186) | För det första påpekade konsortiet att förutom ett fåtal undantag är de största försörjningskällorna av varmvalsade platta stålprodukter till unionen under de senaste åren för närvarande föremål för antidumpnings- och utjämningstullar (23). Mot bakgrund av detta hävdade konsortiet att användarna i unionen inte hade något annat val än att köpa varmvalsade platta stålprodukter från de återstående tredjeländer som levererar dessa produkter och som inte omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder. Bland dessa länder ansågs Turkiet påstått vara det enda exporterande landet som hade kapacitet att tillgodose unionsanvändarnas efterfrågan. Konsortiet hävdade att importen från Turkiet endast hade fyllt det tomrum som uppstod när de största exporterande länderna blev föremål för handelspolitiska skyddsåtgärder, och att införandet av åtgärder därför oundvikligen skulle leda till att unionens marknad stängdes för den enda stabila och tillförlitliga försörjningskälla som för närvarande fanns tillgänglig för unionens användare. Konsortiet konstaterade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till försörjningsbrist på varmvalsade platta stålprodukter i unionen och att de således skulle strida mot intresset hos unionens oberoende användare av varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(186)

För det första påpekade konsortiet att förutom ett fåtal undantag är de största försörjningskällorna av varmvalsade platta stålprodukter till unionen under de senaste åren för närvarande föremål för antidumpnings- och utjämningstullar (23). Mot bakgrund av detta hävdade konsortiet att användarna i unionen inte hade något annat val än att köpa varmvalsade platta stålprodukter från de återstående tredjeländer som levererar dessa produkter och som inte omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder. Bland dessa länder ansågs Turkiet påstått vara det enda exporterande landet som hade kapacitet att tillgodose unionsanvändarnas efterfrågan. Konsortiet hävdade att importen från Turkiet endast hade fyllt det tomrum som uppstod när de största exporterande länderna blev föremål för handelspolitiska skyddsåtgärder, och att införandet av åtgärder därför oundvikligen skulle leda till att unionens marknad stängdes för den enda stabila och tillförlitliga försörjningskälla som för närvarande fanns tillgänglig för unionens användare. Konsortiet konstaterade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till försörjningsbrist på varmvalsade platta stålprodukter i unionen och att de således skulle strida mot intresset hos unionens oberoende användare av varmvalsade platta stålprodukter.

23

| (187) | För det första är syftet med antidumpning- och utjämningstullar att återupprätta lika villkor på unionens marknad, i detta fall för varmvalsade platta stålprodukter. Kommissionen införde åtgärder mot fem länder eftersom den hade fastställt att dessa länder tillämpade illojala handelsmetoder och därmed vållade, eller hotade att vålla, unionsindustrin skada. Införandet av åtgärder ansågs ligga i unionens övergripande intresse. |
| --- | --- |

(187)

För det första är syftet med antidumpning- och utjämningstullar att återupprätta lika villkor på unionens marknad, i detta fall för varmvalsade platta stålprodukter. Kommissionen införde åtgärder mot fem länder eftersom den hade fastställt att dessa länder tillämpade illojala handelsmetoder och därmed vållade, eller hotade att vålla, unionsindustrin skada. Införandet av åtgärder ansågs ligga i unionens övergripande intresse.

| (188) | Kommissionen konstaterade dessutom att de tillgängliga uppgifterna i ärendehandlingarna visar att valet att köpa varmvalsade platta stålprodukter utanför unionen inte bara är begränsat till Turkiet. För det första finns det flera länder som kontinuerligt har försörjt unionens marknad under de senaste åren och som ytterligare skulle kunna öka sin närvaro på unionens marknad (24). Kommissionen konstaterade dessutom att tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter förekommer i många länder runtom i världen, förutom de länder som för närvarande levererar till unionens marknad. Dessa länder skulle i princip kunna ha tillräcklig kapacitet tillgänglig för att gå in på unionens marknad om det finns efterfrågan på deras produkter. Detta har redan skett tidigare, vilket en oberoende användare i unionen bekräftade i sitt svar på frågeformuläret (25). Kommissionen konstaterade även att importmixens sammansättning när det gäller ursprung har utvecklats kontinuerligt under de senaste åren och att importmixen har anpassats till de olika behoven och rådande omständigheterna som råder på unionens marknad, bland annat regleringsåtgärder såsom införandet av handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen konstaterade dessutom att de tillgängliga uppgifterna i ärendehandlingarna visar att valet att köpa varmvalsade platta stålprodukter utanför unionen inte bara är begränsat till Turkiet. För det första finns det flera länder som kontinuerligt har försörjt unionens marknad under de senaste åren och som ytterligare skulle kunna öka sin närvaro på unionens marknad (24). Kommissionen konstaterade dessutom att tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter förekommer i många länder runtom i världen, förutom de länder som för närvarande levererar till unionens marknad. Dessa länder skulle i princip kunna ha tillräcklig kapacitet tillgänglig för att gå in på unionens marknad om det finns efterfrågan på deras produkter. Detta har redan skett tidigare, vilket en oberoende användare i unionen bekräftade i sitt svar på frågeformuläret (25). Kommissionen konstaterade även att importmixens sammansättning när det gäller ursprung har utvecklats kontinuerligt under de senaste åren och att importmixen har anpassats till de olika behoven och rådande omständigheterna som råder på unionens marknad, bland annat regleringsåtgärder såsom införandet av handelspolitiska skyddsåtgärder.

24

25

| (189) | I detta avseende bedömde kommissionen utvecklingen för importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen per ursprung, med början under perioden innan den dumpade import (åren 2013–2014) som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder 2016 (26) respektive 2017. Analysen visade att omkring tio exporterande länder i genomsnitt kontinuerligt har levererat den största delen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen. Fördelningen av importen mellan dem, inbegripet ursprung och importandelar, varierade dock under åren. Under 2018, och trots gällande antidumpningsåtgärder mot fem länder, ökade importen i själva verket med 18 % jämfört med 2017, och låg endast något under 2016 års nivåer, ett år då betydande volymer av dumpad import kom in på unionens marknad, vilket har fastställts i de olika undersökningarna vid den tidpunkten (27). |
| --- | --- |

(189)

I detta avseende bedömde kommissionen utvecklingen för importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen per ursprung, med början under perioden innan den dumpade import (åren 2013–2014) som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder 2016 (26) respektive 2017. Analysen visade att omkring tio exporterande länder i genomsnitt kontinuerligt har levererat den största delen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen. Fördelningen av importen mellan dem, inbegripet ursprung och importandelar, varierade dock under åren. Under 2018, och trots gällande antidumpningsåtgärder mot fem länder, ökade importen i själva verket med 18 % jämfört med 2017, och låg endast något under 2016 års nivåer, ett år då betydande volymer av dumpad import kom in på unionens marknad, vilket har fastställts i de olika undersökningarna vid den tidpunkten (27).

26

27

| (190) | Tillgången till och diversifieringen av varmvalsade platta stålprodukter från olika ursprung styrks ytterligare av upplysningar som vissa användare har lämnat i sina svar på frågeformuläret. Dessa upplysningar visade att de kan öka sina inköp betydligt i relevanta volymer från olika ursprung från ett år till annat, även från länder som är föremål för antidumpningsåtgärder, och komplettera sina försörjningskällor med nya ursprung (28). De svar på frågeformuläret som inkom från användare visar också att det finns ett stort antal försörjningskällor, bland annat (och främst) unionsindustrin. Denna information bekräftar därför att unionens användare har förmåga att anpassa sig till marknadsförhållandena och vid behov snabbt kan justera sina försörjningskällor. Kommissionen konstaterar dessutom att det inte finns några uppgifter i ärendehandlingarna som tyder på att andra exporterande länder inte skulle kunna ta Turkiets plats på marknaden om den turkiska importvolymen skulle minska betydligt till följd av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(190)

Tillgången till och diversifieringen av varmvalsade platta stålprodukter från olika ursprung styrks ytterligare av upplysningar som vissa användare har lämnat i sina svar på frågeformuläret. Dessa upplysningar visade att de kan öka sina inköp betydligt i relevanta volymer från olika ursprung från ett år till annat, även från länder som är föremål för antidumpningsåtgärder, och komplettera sina försörjningskällor med nya ursprung (28). De svar på frågeformuläret som inkom från användare visar också att det finns ett stort antal försörjningskällor, bland annat (och främst) unionsindustrin. Denna information bekräftar därför att unionens användare har förmåga att anpassa sig till marknadsförhållandena och vid behov snabbt kan justera sina försörjningskällor. Kommissionen konstaterar dessutom att det inte finns några uppgifter i ärendehandlingarna som tyder på att andra exporterande länder inte skulle kunna ta Turkiets plats på marknaden om den turkiska importvolymen skulle minska betydligt till följd av antidumpningsåtgärder.

28

| (191) | Förutom att det finns tillräckligt med importkällor fastställde kommissionen i denna undersökning att unionstillverkarna har en ansenlig outnyttjad kapacitet, och att unionstillverkarna skulle kunna öka sina försäljningsvolymer till oberoende användare i unionen. |
| --- | --- |

(191)

Förutom att det finns tillräckligt med importkällor fastställde kommissionen i denna undersökning att unionstillverkarna har en ansenlig outnyttjad kapacitet, och att unionstillverkarna skulle kunna öka sina försäljningsvolymer till oberoende användare i unionen.

| (192) | Avslutningsvis konstaterade kommissionen även att införandet av antidumpningsåtgärder i sig inte innebär att importen från det berörda ursprunget kommer att upphöra, eller ens kommer att minska på ett meningsfullt sätt, utan helt enkelt att importen sker till rättvisa priser. Såsom även konsortiet har bekräftat hindrade inte införandet av antidumpningsåtgärder rysk import från att komma in på unionens marknad i relevanta mängder (Ryssland var det näst största exporterande landet under undersökningsperioden), och import från Brasilien och Ukraina fortsatte att komma in på unionens marknad, om än i mindre kvantiteter. Med tanke på de dumpningsnivåer som har konstaterats och den nivå på antidumpningstullarna som den leder till, finns det ingen anledning att förutsätta att importen från Turkiet kommer att upphöra när antidumpningsåtgärderna har införts. |
| --- | --- |

(192)

Avslutningsvis konstaterade kommissionen även att införandet av antidumpningsåtgärder i sig inte innebär att importen från det berörda ursprunget kommer att upphöra, eller ens kommer att minska på ett meningsfullt sätt, utan helt enkelt att importen sker till rättvisa priser. Såsom även konsortiet har bekräftat hindrade inte införandet av antidumpningsåtgärder rysk import från att komma in på unionens marknad i relevanta mängder (Ryssland var det näst största exporterande landet under undersökningsperioden), och import från Brasilien och Ukraina fortsatte att komma in på unionens marknad, om än i mindre kvantiteter. Med tanke på de dumpningsnivåer som har konstaterats och den nivå på antidumpningstullarna som den leder till, finns det ingen anledning att förutsätta att importen från Turkiet kommer att upphöra när antidumpningsåtgärderna har införts.

| (193) | Mot bakgrund av ovanstående faktorer avvisade kommissionen därför påståendena om att unionens användare och importörer skulle sakna alternativa försörjningskällor och den förknippade risken för försörjningsbrist om åtgärder införs. |
| --- | --- |

(193)

Mot bakgrund av ovanstående faktorer avvisade kommissionen därför påståendena om att unionens användare och importörer skulle sakna alternativa försörjningskällor och den förknippade risken för försörjningsbrist om åtgärder införs.

| (194) | Konsortiet hävdade dessutom att införandet av antidumpningstullar mot import från Turkiet, ”även till en mycket låg tull”, skulle påverka unionens användare på ett oproportionerligt sätt, och att de i vissa fall skulle riskera att bli mindre synliga eftersom de inte kunde absorbera den kostnadsökning som åtgärderna skulle orsaka och samtidigt behålla sin konkurrenskraft på marknaden i senare led. Konsortiet hävdade att en antidumpningstull skulle ha en direkt och betydande effekt på användarnas kostnader och att dessa kostnadsökningar inte kan överföras till industrierna i senare led. |
| --- | --- |

(194)

Konsortiet hävdade dessutom att införandet av antidumpningstullar mot import från Turkiet, ”även till en mycket låg tull”, skulle påverka unionens användare på ett oproportionerligt sätt, och att de i vissa fall skulle riskera att bli mindre synliga eftersom de inte kunde absorbera den kostnadsökning som åtgärderna skulle orsaka och samtidigt behålla sin konkurrenskraft på marknaden i senare led. Konsortiet hävdade att en antidumpningstull skulle ha en direkt och betydande effekt på användarnas kostnader och att dessa kostnadsökningar inte kan överföras till industrierna i senare led.

| (195) | Kommissionen konstaterade för det första att användare på de stora marknaderna i senare led, såsom fordonsindustrin, industriella tillämpningar eller byggsektorn, inte gav sig till känna. I detta avseende hänvisade kommissionen till en inlaga från klaganden, där det hävdades att antidumpningstullar skulle ha en mycket begränsad inverkan på marknaderna i senare led och på konsumentprodukter som tvättmaskiner. De tillgängliga uppgifterna i ärendehandlingarna, särskilt svar på frågeformuläret. från användare, visar dock att inköpen från Turkiet konsekvent utgör en förhållandevis blygsam andel (7 %–14 %) av dessa användares sammanlagda inköp under undersökningsperioden. Med tanke på den relativt låga tullnivå som föreslås, tillgängliga alternativa försörjningskällor och den omständigheten att turkisk import väger relativt lätt i användarnas affärssegment för varmvalsade platta stålprodukter, skulle åtgärdernas verkningar på dessa användare bli mycket begränsade, om de skulle få några verkningar alls. För de användare som gav sig till känna skulle åtgärderna sammantaget medföra en kostnadsökning från mindre än 1 % upp till 2,5 % för de användare som påverkas mest för deras berörda verksamheter om de skulle behålla samma inköpsmönster. Dessutom finns det ingen bevisning i ärendehandlingarna som tyder på att användarna inte skulle kunna överföra en potentiell begränsad prishöjning. Det finns inte heller något i ärendehandlingarna som visar att konkurrenskraften för unionens användare gentemot import i senare led från tredjeländer skulle bli lidande. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen konstaterade för det första att användare på de stora marknaderna i senare led, såsom fordonsindustrin, industriella tillämpningar eller byggsektorn, inte gav sig till känna. I detta avseende hänvisade kommissionen till en inlaga från klaganden, där det hävdades att antidumpningstullar skulle ha en mycket begränsad inverkan på marknaderna i senare led och på konsumentprodukter som tvättmaskiner. De tillgängliga uppgifterna i ärendehandlingarna, särskilt svar på frågeformuläret. från användare, visar dock att inköpen från Turkiet konsekvent utgör en förhållandevis blygsam andel (7 %–14 %) av dessa användares sammanlagda inköp under undersökningsperioden. Med tanke på den relativt låga tullnivå som föreslås, tillgängliga alternativa försörjningskällor och den omständigheten att turkisk import väger relativt lätt i användarnas affärssegment för varmvalsade platta stålprodukter, skulle åtgärdernas verkningar på dessa användare bli mycket begränsade, om de skulle få några verkningar alls. För de användare som gav sig till känna skulle åtgärderna sammantaget medföra en kostnadsökning från mindre än 1 % upp till 2,5 % för de användare som påverkas mest för deras berörda verksamheter om de skulle behålla samma inköpsmönster. Dessutom finns det ingen bevisning i ärendehandlingarna som tyder på att användarna inte skulle kunna överföra en potentiell begränsad prishöjning. Det finns inte heller något i ärendehandlingarna som visar att konkurrenskraften för unionens användare gentemot import i senare led från tredjeländer skulle bli lidande.

| (196) | Konsortiet hävdade också att under 2019 var 22 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter föremål för handelspolitiska skyddsåtgärder, och att om Turkiets import (som utgjorde 38 % av importen av varmvalsade platta stålprodukter 2019) skulle omfattas av åtgärder skulle 60 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen omfattas av åtgärder. Konsortiet hävdade följaktligen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att unionens användare blir helt beroende av försörjning från unionens tillverkare, vilket ytterligare skulle stärka unionsindustrins ställning på marknaden för varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(196)

Konsortiet hävdade också att under 2019 var 22 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter föremål för handelspolitiska skyddsåtgärder, och att om Turkiets import (som utgjorde 38 % av importen av varmvalsade platta stålprodukter 2019) skulle omfattas av åtgärder skulle 60 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter till unionen omfattas av åtgärder. Konsortiet hävdade följaktligen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att unionens användare blir helt beroende av försörjning från unionens tillverkare, vilket ytterligare skulle stärka unionsindustrins ställning på marknaden för varmvalsade platta stålprodukter.

| (197) | Kommissionen ansåg att införandet av en provisorisk antidumpningstull i sig inte skulle hindra unionens användare från att fortsätta att köpa från Turkiet, dock till prisnivåer som uppväger de dumpningsmarginaler som fastställts genom undersökningen. Kommissionen erinrade om att det finns ett tydligt och färskt exempel på marknaden för varmvalsade platta stålprodukter i unionen som visar att införandet av antidumpningstullar i sig inte hindrar import att komma in på unionens marknad i relevanta mängder, vilket konsortiet självt konstaterar när det hänvisar till Rysslands importvolymer trots gällande antidumpningsåtgärder. Detta faktum framgår också tydligt av konsortiets inlaga, där konsortiet bekräftar att import som omfattas av antidumpningsåtgärder svarade för inte mindre än 22 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter2019. I alla händelser skulle unionens användare även fortsättningsvis ha möjlighet att diversifiera sina försörjningskällor mellan flera exporterande länder, vilket förklaras ovan. Kommissionen avvisade därför påståendet att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att unionens användare blir helt beroende av försörjning från unionens tillverkare eller att antidumpningsåtgärderna skulle hindra dem från att importera från Turkiet i relevanta mängder som ogrundat. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen ansåg att införandet av en provisorisk antidumpningstull i sig inte skulle hindra unionens användare från att fortsätta att köpa från Turkiet, dock till prisnivåer som uppväger de dumpningsmarginaler som fastställts genom undersökningen. Kommissionen erinrade om att det finns ett tydligt och färskt exempel på marknaden för varmvalsade platta stålprodukter i unionen som visar att införandet av antidumpningstullar i sig inte hindrar import att komma in på unionens marknad i relevanta mängder, vilket konsortiet självt konstaterar när det hänvisar till Rysslands importvolymer trots gällande antidumpningsåtgärder. Detta faktum framgår också tydligt av konsortiets inlaga, där konsortiet bekräftar att import som omfattas av antidumpningsåtgärder svarade för inte mindre än 22 % av den totala importen av varmvalsade platta stålprodukter2019. I alla händelser skulle unionens användare även fortsättningsvis ha möjlighet att diversifiera sina försörjningskällor mellan flera exporterande länder, vilket förklaras ovan. Kommissionen avvisade därför påståendet att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att unionens användare blir helt beroende av försörjning från unionens tillverkare eller att antidumpningsåtgärderna skulle hindra dem från att importera från Turkiet i relevanta mängder som ogrundat.

| (198) | I ett preliminärt skede drog kommissionen därför slutsatsen att verkningarna av ett eventuellt införande av åtgärder för användarna inte uppväger de positiva effekterna av åtgärderna för unionsindustrin. Den ovanstående analysen visar snarare att införandet av tullar som mest skulle ha en liten, om någon, effekt på användare av varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(198)

I ett preliminärt skede drog kommissionen därför slutsatsen att verkningarna av ett eventuellt införande av åtgärder för användarna inte uppväger de positiva effekterna av åtgärderna för unionsindustrin. Den ovanstående analysen visar snarare att införandet av tullar som mest skulle ha en liten, om någon, effekt på användare av varmvalsade platta stålprodukter.

7.4.   Andra faktorer

Andra faktorer

| (199) | Flera parter tog upp frågor rörande konkurrenskraft och konkurrens. Några parter fruktade ett (stärkt) oligopol i unionen, medan andra klagade över att unionens tillverkare försätter oberoende stålservicecentrum och användare i en mindre konkurrenskraftig situation än närstående stålservicecentrum och användare. |
| --- | --- |

(199)

Flera parter tog upp frågor rörande konkurrenskraft och konkurrens. Några parter fruktade ett (stärkt) oligopol i unionen, medan andra klagade över att unionens tillverkare försätter oberoende stålservicecentrum och användare i en mindre konkurrenskraftig situation än närstående stålservicecentrum och användare.

| (200) | Kommissionen konstaterade att påståendet om ett oligopol var ogrundat mot bakgrund av antalet stålproducerande fabriker och koncerner i unionen. Konkurrensen mellan unionens tillverkare är sund och de kommer att fortsätta att konkurrera med import från tredjeländer, som inte kommer att upphöra. Vad gäller det andra påståendet bestred klagandena detta på grund av att deras transaktioner med närstående stålservicecentrum sker till marknadsmässigt pris. Kommissionen ansåg att påståendet var ogrundat med tanke på att unionsindustrin levererar betydande kvantiteter till de oberoende stålservicecentrum och användare som lämnade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen konstaterade att påståendet om ett oligopol var ogrundat mot bakgrund av antalet stålproducerande fabriker och koncerner i unionen. Konkurrensen mellan unionens tillverkare är sund och de kommer att fortsätta att konkurrera med import från tredjeländer, som inte kommer att upphöra. Vad gäller det andra påståendet bestred klagandena detta på grund av att deras transaktioner med närstående stålservicecentrum sker till marknadsmässigt pris. Kommissionen ansåg att påståendet var ogrundat med tanke på att unionsindustrin levererar betydande kvantiteter till de oberoende stålservicecentrum och användare som lämnade in svar på frågeformuläret.

7.5.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (201) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det i detta skede av undersökningen inte finns några faktorer gällande unionens intresse som förhindrar införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder för import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet. |
| --- | --- |

(201)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det i detta skede av undersökningen inte finns några faktorer gällande unionens intresse som förhindrar införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder för import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet.

8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (202) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(202)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (203) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört målprisunderskridande- och dumpningsmarginalerna (se skäl 170). Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(203)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört målprisunderskridande- och dumpningsmarginalerna (se skäl 170). Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar dumpningsmarginalen.

| (204) | På grundval av det ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta på grundval av ett pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,6 % |
| Erdemirkoncernen:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |

(204)

På grundval av det ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta på grundval av ett pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Turkiet

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,6 %

Erdemirkoncernen:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,4 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,8 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,9 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,9 %

Alla övriga företag

7,6 %

| (205) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(205)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (206) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. |
| --- | --- |

(206)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det.

| (207) | För att minimera risken för eventuellt kringgående på grund av skillnaderna i de provisoriskt fastställda tullsatserna krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör omfattas av den provisoriskt fastställda antidumpningstull som är tillämplig på ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(207)

För att minimera risken för eventuellt kringgående på grund av skillnaderna i de provisoriskt fastställda tullsatserna krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör omfattas av den provisoriskt fastställda antidumpningstull som är tillämplig på ”alla övriga företag”.

| (208) | Även om en sådan faktura måste uppvisas för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de provisoriskt fastställda individuella antidumpningstullsatserna vid importen, är den inte den enda faktor som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten. |
| --- | --- |

(208)

Även om en sådan faktura måste uppvisas för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de provisoriskt fastställda individuella antidumpningstullsatserna vid importen, är den inte den enda faktor som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, måste medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.

| (209) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av berörda åtgärder, skulle denna volymökning i sig kunna anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(209)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av berörda åtgärder, skulle denna volymökning i sig kunna anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren är uppfyllda kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (210) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör den provisoriskt fastställda antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(210)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör den provisoriskt fastställda antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (211) | Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av varmvalsade platta stålprodukter till föremål för registrering. Registreringen infördes för att kunna ta ut tull retroaktivt enligt artikel 10.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(211)

Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av varmvalsade platta stålprodukter till föremål för registrering. Registreringen infördes för att kunna ta ut tull retroaktivt enligt artikel 10.4 i grundförordningen.

| (212) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten i det preliminära skedet bör registreringen av import upphöra. |
| --- | --- |

(212)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten i det preliminära skedet bör registreringen av import upphöra.

| (213) | Inget beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder har fattats i detta skede av förfarandet. Ett sådant beslut kommer att fattas i det slutliga skedet. |
| --- | --- |

(213)

Inget beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder har fattats i detta skede av förfarandet. Ett sådant beslut kommer att fattas i det slutliga skedet.

10.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (214) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(214)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (215) | Två exporterande tillverkare lämnade synpunkter på dumpningsberäkningarna. Ingen av dessa synpunkter ansågs vara ett skriv- eller räknefel. |
| --- | --- |

(215)

Två exporterande tillverkare lämnade synpunkter på dumpningsberäkningarna. Ingen av dessa synpunkter ansågs vara ett skriv- eller räknefel.

| (216) | En unionstillverkare i urvalet lämnade synpunkter på skadeberäkningarna. En av synpunkterna rörde ett räknefel i beräkningen av målpriset för denne tillverkare i urvalet. Felet korrigerades, men korrigeringen gjorde inte att skademarginalerna ändrades. |
| --- | --- |

(216)

En unionstillverkare i urvalet lämnade synpunkter på skadeberäkningarna. En av synpunkterna rörde ett räknefel i beräkningen av målpriset för denne tillverkare i urvalet. Felet korrigerades, men korrigeringen gjorde inte att skademarginalerna ändrades.

11.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (217) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(217)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (218) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(218)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs för import av valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, med ursprung i Turkiet, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99.

Följande produkter är uteslutna:

| i) | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- |

i)

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| ii) | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

ii)

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| iii) | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

iii)

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| iv) | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

iv)

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,6 % | C602 |
| Erdemirkoncernen:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Turkiet

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,6 %

C602

Erdemirkoncernen:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. – İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,4 %

C603

Habaş Sinai ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,8 %

C604

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,9 %

C605

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,9 %

C606

Alla övriga företag

7,6 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) av (den berörda produkten) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inges efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1686 om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet.

2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som importerats för förbrukning högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet (EUT C 166, 14.5.2020, s. 9).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet (EUT C 197, 12.6.2020, s. 4).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1686 av den 12 november 2020 om registrering av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Turkiet (EUT L 379, 13.11.2020, s. 47).

4

(5)  Detta frågeformulär och frågeformulären för tillverkare, importörer och användare i unionen finns på https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2458

5

(6)  
  Se ovan.

6

Se ovan.

(7)  ArcelorMittal Mediterranée och ArcelorMittal France är två olika rättsliga enheter som svarar för ArcelorMittals tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter i Frankrike. Vart och ett av dessa företag har därför separata granskade räkenskaper och skatteredovisningar.

7

(8)  Inlaga av den 19 juni 2020, sparad som nr t20.004238.

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (EUT L 258, 6.10.2017, s. 24, skäl 569).

9

(10)  Finns på https://data.worldbank.org/indicator/FP.CPI.TOTL.ZG?end=2019&locations=TR&start=1960&view=chart (senast hämtad den 11 december 2020).

10

(11)  Finns på https://www.ecb.europa.eu/stats/policy_and_exchange_rates/euro_reference_exchange_rates/html/eurofxref-graph-try.en.html (senast hämtad den 11 december 2020).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (EUT L 258, 6.10.2017, s. 24).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68). Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

13

(14)  Se fotnot 13.

14

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68). Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (EUT L 258, 6.10.2017, s. 24).

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 (se fotnot 4).

17

(18)  Det ska påpekas att de genomsnittliga priserna på importen från Turkiet enligt Eurostats uppgifter var 7,5 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, medan den jämförelse per produkttyp som gjordes i denna undersökning ledde till mycket lägre prisunderskridandemarginaler på mellan 1,3 % och 2,9 %.

18

(19)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_19_2169.

19

(20)  Närmare uppgifter om tidigare undersökningar avseende denna produkt ges i avsnitt 4.5.2.5.

20

(21)  Individuella medlemmar i konsortiet beviljades anonymitet (dokument av den 31 juli 2020, sparat som nr t20.005357).

21

(22)  Inlaga från konsortiet av användare av varmvalsade platta stålprodukter av den 2 juli 2020, sparad som nr t20.004517.

22

(23)  De länder som är föremål för antidumpningsåtgärder och/eller utjämningsåtgärder är Brasilien, Kina, Iran, Ryssland och Ukraina.

23

(24)  Dessa länder ökade sin import av varmvalsade platta stålprodukter med över 1,5 miljoner ton mellan perioden före införandet av antidumpningsåtgärder, dvs. före 2016, och undersökningsperioden.

24

(25)  Svar på frågeformuläret (icke-konfidentiell version) från San Polo Lamiere, s. 20 (22 juni 2020, sparat som nr 20.004293).

25

(26)  Provisoriska antidumpningstullar infördes för kinesisk import den 7 oktober 2016 (EUT L 272, 7.10.2016, s. 33).

26

(27)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68), och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (EUT L 258, 6.10.2017, s. 24).

27

(28)  Svar på frågeformuläret (icke-konfidentiell version) från Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., tabell C 29 juni 2020, sparat som nr t20.004420.

28

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 7.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/37

---

BESLUT nr 1/2019 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–MEXIKO

av den 16 oktober 2019

om ändringar av bilaga III till beslut av Gemensamma rådet EG–Mexiko nr 2/2000 om definition av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete (Andorra och San Marino och vissa produktspecifika ursprungsregler för kemiska produkter) [2021/10]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–MEXIKO HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av beslut av Gemensamma rådet EG–Mexiko nr 2/2000 av den 23 mars 2000 (1) och bilaga III till detta, särskilt artikel 38 i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga III till beslut nr 2/2000 (nedan kallad bilaga III) fastställs ursprungsreglerna för produkter med ursprung i territorierna i parterna i avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan (2), vilket undertecknades i Bryssel den 8 december 1997 (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(1)

I bilaga III till beslut nr 2/2000 (nedan kallad bilaga III) fastställs ursprungsreglerna för produkter med ursprung i territorierna i parterna i avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan (2), vilket undertecknades i Bryssel den 8 december 1997 (nedan kallat avtalet).

| (2) | Europeiska unionen har ingått en tullunion med Furstendömet Andorra respektive Republiken San Marino, vilket innebär att varor med ursprung i Mexiko omfattas av förmånsbehandling när de exporteras till dessa båda länder. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen har ingått en tullunion med Furstendömet Andorra respektive Republiken San Marino, vilket innebär att varor med ursprung i Mexiko omfattas av förmånsbehandling när de exporteras till dessa båda länder.

| (3) | En överenskommelse har nåtts om att Mexiko kommer att godta produkter som omfattas av kapitlen 25–97 i Harmoniserade systemet med ursprung i Furstendömet Andorra och produkter som omfattas av kapitlen 1–97 i Harmoniserade systemet med ursprung i Republiken San Marino som produkter med ursprung i Europeiska unionen i den mening som avses i bilaga III. |
| --- | --- |

(3)

En överenskommelse har nåtts om att Mexiko kommer att godta produkter som omfattas av kapitlen 25–97 i Harmoniserade systemet med ursprung i Furstendömet Andorra och produkter som omfattas av kapitlen 1–97 i Harmoniserade systemet med ursprung i Republiken San Marino som produkter med ursprung i Europeiska unionen i den mening som avses i bilaga III.

| (4) | Ett tillägg VI bör därför läggas till bilaga III så att dessa produkter, när de importeras till Mexiko, kan behandlas på samma sätt som produkter med ursprung i Europeiska unionen, och för att fastställa bestämmelser för tillämpningen av bilaga III på dessa produkter. |
| --- | --- |

(4)

Ett tillägg VI bör därför läggas till bilaga III så att dessa produkter, när de importeras till Mexiko, kan behandlas på samma sätt som produkter med ursprung i Europeiska unionen, och för att fastställa bestämmelser för tillämpningen av bilaga III på dessa produkter.

| (5) | Den 7 april 2017 antog gemensamma kommittén beslut nr 1/2017 (3) genom vilket tillämpningen av de ursprungsregler som fastställs i anmärkningarna 2 och 3 i tillägg II a till bilaga III (nedan kallade anmärkningarna 2 och 3) förlängdes för fjärde gången. Den förlängning som föreskrivs i beslut nr 1/2017 är tillämplig till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(5)

Den 7 april 2017 antog gemensamma kommittén beslut nr 1/2017 (3) genom vilket tillämpningen av de ursprungsregler som fastställs i anmärkningarna 2 och 3 i tillägg II a till bilaga III (nedan kallade anmärkningarna 2 och 3) förlängdes för fjärde gången. Den förlängning som föreskrivs i beslut nr 1/2017 är tillämplig till och med den 31 december 2019.

| (6) | Det är lämpligt att förlänga tillämpningen av de ursprungsregler som fastställs i anmärkningarna 2 och 3 permanent, eftersom de överensstämmer med principerna för moderniseringen av avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att förlänga tillämpningen av de ursprungsregler som fastställs i anmärkningarna 2 och 3 permanent, eftersom de överensstämmer med principerna för moderniseringen av avtalet.

| (7) | Bilaga III bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga III bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Tillägg II till bilaga III till beslut nr 2/2000 ska ändras i enlighet med bilaga I till det här beslutet.

2.   Ett tillägg VI ska läggas till bilaga III till beslut nr 2/2000 i enlighet med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den första dagen i den andra månad som följer på den dag då parterna till varandra har anmält att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts.

Utfärdat i Bryssel den 16 oktober 2019.

På gemensamma kommitténs vägnar

Edita HRDA

Europeiska utrikestjänsten, verkställande direktör för Nord-, Central- och Sydamerika

---

(1)  
  EUT L 157, 30.6.2000, s. 10.

1

(2)  
  EUT L 276, 28.10.2000, s. 45.

2

(3)  Beslut nr 1/2017 av gemensamma kommittén EU–Mexiko av den 7 april 2017 om ändringar av bilaga III till beslut av Gemensamma rådet EG–Mexiko nr 2/2000 av den 23 mars 2000 om definition av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete (vissa produktspecifika ursprungsregler för kemiska produkter).

3

---

BILAGA I

I tillägg II till bilaga III till beslut nr 2/2000 ska posterna under HS-numren 2914 och 2915 ersättas med följande:

| HS-nummer | Varubeskrivning | Bearbetning eller behandling av icke-ursprungsmaterial som ger ursprungsstatus |
| --- | --- | --- |
| 1) | 2) | 3) eller 4) |
| ”ex 2914 | — | Diacetonalkohol |

HS-nummer

Varubeskrivning

Bearbetning eller behandling av icke-ursprungsmaterial som ger ursprungsstatus

1)

2)

3) eller 4)

”ex 2914

—

Diacetonalkohol

| — | Metylisobutylketon |
| --- | --- |

—

Metylisobutylketon

| — | Mesityloxid |
| --- | --- |

—

Mesityloxid

Tillverkning utgående från aceton

Tillverkning vid vilken det sker en kemisk reaktion (*1)

2915

Mättade acykliska monokarboxylsyror samt deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror; halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat av sådana föreningar, med undantag för följande:

Tillverkning utgående från material enligt vilket tulltaxenummer som helst. Värdet av allt använt material enligt nr 2915 och 2916 får dock inte överstiga 20 % av produktens pris fritt fabrik

Tillverkning vid vilken värdet av allt använt material inte överstiger 40 % av produktens pris fritt fabrik.

| — | ättiksyraanhydrid, etylacetat, n-butylacetat, vinylacetat, isopropylacetat, metylamylacetat, mono-, di- eller triklorättiksyra, salter och estrar av dessa |
| --- | --- |

—

ättiksyraanhydrid, etylacetat, n-butylacetat, vinylacetat, isopropylacetat, metylamylacetat, mono-, di- eller triklorättiksyra, salter och estrar av dessa

Tillverkning utgående från material enligt vilket tulltaxenummer som helst. Värdet av allt använt material enligt nr 2916 får dock inte överstiga 20 % av produktens pris fritt fabrik

Tillverkning vid vilken det sker en kemisk reaktion (*1)

---

(*1)  Med kemisk reaktion avses en process (inbegripet biokemisk bearbetning) som ger upphov till en molekyl med en ny struktur genom att intramolekylära bindningar bryts och nya intramolekylära bindningar bildas eller genom att atomernas rumsliga arrangemang i en molekyl ändras. Följande processer bör inte beaktas i fråga om ursprung:

*1

kemisk reaktion

| a) | Upplösning i vatten eller andra lösningsmedel. |
| --- | --- |

a)

Upplösning i vatten eller andra lösningsmedel.

| b) | Avlägsnande av lösningsmedel, inklusive lösningsmedlet vatten. |
| --- | --- |

b)

Avlägsnande av lösningsmedel, inklusive lösningsmedlet vatten.

| c) | Tillsats eller avlägsnande av kristallvatten.” |
| --- | --- |

c)

Tillsats eller avlägsnande av kristallvatten.”

---

BILAGA II

Följande tillägg ska läggas till bilaga III till beslut nr 2/2000:

”Tillägg VI

FURSTENDÖMET ANDORRA OCH REPUBLIKEN SAN MARINO

1.

Mexiko ska medge produkter med ursprung i Furstendömet Andorra som omfattas av kapitlen 25–97 i Harmoniserade systemet samma tullbehandling som tillämpas på produkter som importeras från och som har sitt ursprung i Europeiska unionen, så länge som den tullunion som inrättats genom rådets beslut 90/680/EEG (1) är i kraft.

2.

Produkter med ursprung i Mexiko som omfattas av kapitlen 25–97 i Harmoniserade systemet omfattas av samma förmånliga tullbehandling när de importeras till Andorra som när de importeras till Europeiska unionen, så länge som den tullunion som inrättades genom rådets beslut 90/680/EEG1 är i kraft.

3.

Mexiko ska medge produkter med ursprung i Republiken San Marino, som omfattas av kapitlen 1–97 i Harmoniserade systemet, samma tullbehandling som beviljas produkter som importeras från och som har sitt ursprung i Europeiska unionen, så länge som avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken San Marino (2), som ingicks i Bryssel den 16 december 1991, är i kraft.

4.

Produkter med ursprung i Mexiko som omfattas av kapitlen 1–97 i Harmoniserade systemet omfattas av samma förmånliga tullbehandling när de importeras till San Marino som när de importeras till Europeiska unionen, så länge som avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken San Marino, som ingicks i Bryssel den 16 december 19912, är i kraft.

5.

Bilaga III ska gälla i tillämpliga delar för handeln med de produkter som avses i punkterna 1–4.

6.

Exportören eller dennes befullmäktigade ombud ska ange ”Mexiko” och antingen ”Furstendömet Andorra” eller ”Republiken San Marino” i fält 2 på varucertifikatet EUR.1 eller på fakturadeklarationen. I fråga om produkter med ursprung i Furstendömet Andorra eller Republiken San Marino ska dessa uppgifter dessutom anges i fält 4 på varucertifikatet EUR.1 eller på fakturadeklarationen.

7.

Europeiska unionen ska till Mexiko skicka provexemplar av varucertifikat EUR.1, de stämplar som ska användas av Furstendömet Andorra och Republiken San Marino samt adresserna till de myndigheter som ansvarar för kontrollerna i Furstendömet Andorra och Republiken San Marino.

8.

Om den behöriga statliga myndigheten i Furstendömet Andorra eller i Republiken San Marino inte följer bestämmelserna i bilaga III får Mexiko vända sig till den särskilda kommitté för tullsamarbete och ursprungsregler som inrättats genom artikel 17 i beslut nr 2/2000 så att lämpliga åtgärder kan fastställas för att lösa problemet”.

---

(1)  Rådets beslut 90/680/EEG av den 26 november 1990 om ingående av avtalet i form av en skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra (EGT L 374, 31.12.1990, s. 13).

1

(2)  
  EGT L 84, 28.3.2002, s. 43.

2

---

Rättelser

| 7.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 3/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 3/41

---

Rättelse till Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 424 av den 15 december 2020
  )

Sidan 6, artikel 5, punkt 1

I stället för:

| ”1. | I det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen genom rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument och den sektorsspecifika lagstiftning som avses där gäller följande:






  a) | Kommissionen ska ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas för att tillhandahålla lån och, genom undantag från artikel 4, upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas till utgifter.” |
| --- | --- | --- |

”1.

a)

Kommissionen ska ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas för att tillhandahålla lån och, genom undantag från artikel 4, upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas till utgifter.”

ska det stå:

| ”1. | I det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen genom rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument och den sektorsspecifika lagstiftning som avses där gäller följande:






  a) | Kommissionen ska ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser. Upplåningstransaktionerna ska göras i euro. |
| --- | --- | --- |

”1.

a)

Kommissionen ska ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser. Upplåningstransaktionerna ska göras i euro.

| b) | Upp till 360 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas för att tillhandahålla lån och, genom undantag från artikel 4, upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas till utgifter.”. |
| --- | --- |

b)

Upp till 360 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas för att tillhandahålla lån och, genom undantag från artikel 4, upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser av de upplånade medlen får användas till utgifter.”.

---