# Euroopa Liidu L 223/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.223.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide21. august 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.223.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 223

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide21. august 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 793/2013, 20. august 2013, millega kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed, et tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude säilimine (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 794/2013, 20. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/439/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. august 2013, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5521 all)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2013/440/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. august 2013, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta | 13 |
| | | 2013/441/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 20. august 2013, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheksandas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS) | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 793/2013, 20. august 2013, millega kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed, et tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude säilimine (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 794/2013, 20. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

OTSUSED

2013/439/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. august 2013, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5521 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5521 all)

1

10

2013/440/EL

*

Komisjoni otsus, 20. august 2013, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

13

2013/441/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 20. august 2013, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheksandas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)

15

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |
| | * | Teade lugejale – aktidele viitamise viis(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

*

Teade lugejale – aktidele viitamise viis(vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejale – aktidele viitamise viis

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 793/2013,

20. august 2013,

millega kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed, et tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude säilimine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Atlandi-skandinaavia heeringa (mida nimetatakse ka norra kevadheeringaks) varud on suurimad heeringavarud maailmas. Heeringa väljapüügi suurusjärk on olnud üks kuni kaks miljonit tonni. Väga laialdase kasutamise ja ülepüügi tõttu kuivasid varud kokku ning see sundis lõpetama nende püügi rohkem kui kaheks aastakümneks alates varastest 1970ndatest kuni 1990ndate aastate keskpaigani, mis omakorda avaldas väga tõsiseid tagajärgi kõnealuse kalavaru püügi laevastikele. |
| --- | --- |

(1)

Atlandi-skandinaavia heeringa (mida nimetatakse ka norra kevadheeringaks) varud on suurimad heeringavarud maailmas. Heeringa väljapüügi suurusjärk on olnud üks kuni kaks miljonit tonni. Väga laialdase kasutamise ja ülepüügi tõttu kuivasid varud kokku ning see sundis lõpetama nende püügi rohkem kui kaheks aastakümneks alates varastest 1970ndatest kuni 1990ndate aastate keskpaigani, mis omakorda avaldas väga tõsiseid tagajärgi kõnealuse kalavaru püügi laevastikele.

| (2) | Pärast varude taastumist ja kalapüügi taasalustamist 1996. aastal hallati atlandi-skandinaavia heeringa varusid nõupidamiste alusel, millel osalesid viis osapoolt, kelle majandusvööndit kala oma rändel läbib, ja kelleks on: Venemaa Föderatsioon, Norra, Fääri saared, Island ja Euroopa Liit (edaspidi „rannikuäärsed riigid”). |
| --- | --- |

(2)

Pärast varude taastumist ja kalapüügi taasalustamist 1996. aastal hallati atlandi-skandinaavia heeringa varusid nõupidamiste alusel, millel osalesid viis osapoolt, kelle majandusvööndit kala oma rändel läbib, ja kelleks on: Venemaa Föderatsioon, Norra, Fääri saared, Island ja Euroopa Liit (edaspidi „rannikuäärsed riigid”).

| (3) | Alates 2007. aastast on rannikuäärsete riikide nõupidamiste käigus kokku lepitud korra kohaselt kehtestatud lubatud kogupüügi jaotamise lõplikud eeskirjad ja kohustus säilitada tulevasteks aastateks varude jaotuse suhteline stabiilsus. Atlandi-skandinaavia heeringa varude kokkuleppeline jaotus on järgmine: 5,16 % Fääri saartele, 14,51 % Islandile, 6,51 % Euroopa Liidule, 61 % Norrale ja 12,82 % Venemaa Föderatsioonile. Lisaks oli rannikuäärsetel riikidel juba sõlmitud pikaajaline kokkulepe selle kohta, et ühiselt kokkulepitud halduskorda vaadatakse läbi ja muudetakse üksnes ühiselt, uute teaduslike nõuannete põhjal ja teatavaks kuupäevaks. |
| --- | --- |

(3)

Alates 2007. aastast on rannikuäärsete riikide nõupidamiste käigus kokku lepitud korra kohaselt kehtestatud lubatud kogupüügi jaotamise lõplikud eeskirjad ja kohustus säilitada tulevasteks aastateks varude jaotuse suhteline stabiilsus. Atlandi-skandinaavia heeringa varude kokkuleppeline jaotus on järgmine: 5,16 % Fääri saartele, 14,51 % Islandile, 6,51 % Euroopa Liidule, 61 % Norrale ja 12,82 % Venemaa Föderatsioonile. Lisaks oli rannikuäärsetel riikidel juba sõlmitud pikaajaline kokkulepe selle kohta, et ühiselt kokkulepitud halduskorda vaadatakse läbi ja muudetakse üksnes ühiselt, uute teaduslike nõuannete põhjal ja teatavaks kuupäevaks.

| (4) | Lubatud kogupüügi haldamise hõlbustamiseks on rannikuäärsed riigid kiitnud heaks ja rakendavad olemasolevatest teaduslikest andmetest lähtuvalt pikaajalist halduskava, mis sisaldab ka ettevaatuspõhimõtet, mille eesmärk on hoida kalavarude tase ohututes bioloogilistes piirides ja tagada säästev püük. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüügi haldamise hõlbustamiseks on rannikuäärsed riigid kiitnud heaks ja rakendavad olemasolevatest teaduslikest andmetest lähtuvalt pikaajalist halduskava, mis sisaldab ka ettevaatuspõhimõtet, mille eesmärk on hoida kalavarude tase ohututes bioloogilistes piirides ja tagada säästev püük.

| (5) | Pikaajalise majandamiskava eesmärk oli ära hoida kalavarude jäämine alla 2 500 000 tonni suuruse biomassi taseme ning teha kõik, et varud oleks üle 5 000 000 tonni, mida peetakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse jaoks vajalikuks tasemeks. Eesmärgi täitmise vahendina määrati kindlaks püügipiirangud ning kalastussuremus 0,125. Lepiti kokku, et kui biomassi tase langeb alla 5 000 000 tonni, tuleks kalastussuremust vähendada, et tagada varude kiire taastumine. |
| --- | --- |

(5)

Pikaajalise majandamiskava eesmärk oli ära hoida kalavarude jäämine alla 2 500 000 tonni suuruse biomassi taseme ning teha kõik, et varud oleks üle 5 000 000 tonni, mida peetakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse jaoks vajalikuks tasemeks. Eesmärgi täitmise vahendina määrati kindlaks püügipiirangud ning kalastussuremus 0,125. Lepiti kokku, et kui biomassi tase langeb alla 5 000 000 tonni, tuleks kalastussuremust vähendada, et tagada varude kiire taastumine.

| (6) | Septembris 2012 soovitas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) kooskõlas majandamiskavas sätestatud ettevaatuspõhimõttega, et viie rannikuäärse riigi lubatud kogupüük (TAC) ei tohi olla 2013. aastal suurem kui 619 000 tonni, mis on 26 % vähem kui 2012. aastaks lubatud kogupüük. |
| --- | --- |

(6)

Septembris 2012 soovitas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) kooskõlas majandamiskavas sätestatud ettevaatuspõhimõttega, et viie rannikuäärse riigi lubatud kogupüük (TAC) ei tohi olla 2013. aastal suurem kui 619 000 tonni, mis on 26 % vähem kui 2012. aastaks lubatud kogupüük.

| (7) | Oktoobrist 2012 kuni jaanuarini 2013 toimunud rannikuäärsete riikide nõupidamistel 2013. aasta korra kokku leppimiseks väljendasid Fääri saarte esindajad järjekindlalt ja korduvalt oma soovimatust praeguse jagamise korraga jätkata. Selleks et tagada rannikuäärsete riikide poolne varude koordineeritud majandamine nii palju kui võimalik, jõudsid 2013. aasta korra küsimuses 18. jaanuaril 2013 lõpuks kokkuleppele üksnes neli rannikuäärset riiki. Kõnealuste nõupidamiste kooskõlastatud 23. jaanuari 2013. aasta protokollis on sätestatud, et: „delegatsioonid väljendasid oma muret seoses sellega, et Fääri saared on ilma sellest eelnevalt teavitamata rannikuäärsete riikide vahelisest kokkuleppest välja astunud”. Kuna Fääri saared enam nõupidamistel ei osalenud, siis ei olnud viie kokkuleppeosalise vahel enam võimalik korda kokku leppida, seega otsustasid neli allesjäänud kokkuleppeosalist Fääri saarte kalandusalaste huvidega arvestada ja jätta välja nende tavapärane, st Fääri saartele alates 2007. aasta kokkuleppest kuulunud osa, mis vastas 31 000 tonnile (5,16 % lubatud kogupüügist). |
| --- | --- |

(7)

Oktoobrist 2012 kuni jaanuarini 2013 toimunud rannikuäärsete riikide nõupidamistel 2013. aasta korra kokku leppimiseks väljendasid Fääri saarte esindajad järjekindlalt ja korduvalt oma soovimatust praeguse jagamise korraga jätkata. Selleks et tagada rannikuäärsete riikide poolne varude koordineeritud majandamine nii palju kui võimalik, jõudsid 2013. aasta korra küsimuses 18. jaanuaril 2013 lõpuks kokkuleppele üksnes neli rannikuäärset riiki. Kõnealuste nõupidamiste kooskõlastatud 23. jaanuari 2013. aasta protokollis on sätestatud, et: „delegatsioonid väljendasid oma muret seoses sellega, et Fääri saared on ilma sellest eelnevalt teavitamata rannikuäärsete riikide vahelisest kokkuleppest välja astunud”. Kuna Fääri saared enam nõupidamistel ei osalenud, siis ei olnud viie kokkuleppeosalise vahel enam võimalik korda kokku leppida, seega otsustasid neli allesjäänud kokkuleppeosalist Fääri saarte kalandusalaste huvidega arvestada ja jätta välja nende tavapärane, st Fääri saartele alates 2007. aasta kokkuleppest kuulunud osa, mis vastas 31 000 tonnile (5,16 % lubatud kogupüügist).

| (8) | Rannikuäärsete riikide nõupidamistel, mis kestsid kuni 23. jaanuarini 2013, ei esitanud Fääri saarte esindajad ühtegi taotlust konkreetse püügiosa saamiseks, samuti ei teinud nad mis tahes kirjalikku ega suulist ettepanekut uue jaotuskorra kohta, nad ei püüdnud leida kokkulepet ülejäänud nelja kokkuleppeosalisega ega teinud mingeid jõupingutusi teha koostööd, et 2013. aasta korra osas kokkuleppele jõuda. |
| --- | --- |

(8)

Rannikuäärsete riikide nõupidamistel, mis kestsid kuni 23. jaanuarini 2013, ei esitanud Fääri saarte esindajad ühtegi taotlust konkreetse püügiosa saamiseks, samuti ei teinud nad mis tahes kirjalikku ega suulist ettepanekut uue jaotuskorra kohta, nad ei püüdnud leida kokkulepet ülejäänud nelja kokkuleppeosalisega ega teinud mingeid jõupingutusi teha koostööd, et 2013. aasta korra osas kokkuleppele jõuda.

| (9) | Fääri saarte kalandusminister teatas oma 26. märtsi 2013 aasta seisukohas, et Fääri saarte laevadele on ühepoolselt kehtestatud 105 230 tonni suurune püügi piirnorm, mis on soovitatud lubatud kogupüügist 17 % ehk üle kolme korra suurem kui osa, mis vastaks varem kokku lepitud korra kohasele taotlusele, ja mis suurendaks Fääri saarte 2012. aasta osa 145 %. Ühepoolset seisukohavõttu tuleb hinnata lähtuvalt eespool nimetatud teaduslikust soovitusest vähendada püüki 2013. aastal 26 % võrra. Seisukoha avaldamisega jätsid Fääri saared de facto kõrvale ka ühiselt kokkulepitud majandamiskava. |
| --- | --- |

(9)

Fääri saarte kalandusminister teatas oma 26. märtsi 2013 aasta seisukohas, et Fääri saarte laevadele on ühepoolselt kehtestatud 105 230 tonni suurune püügi piirnorm, mis on soovitatud lubatud kogupüügist 17 % ehk üle kolme korra suurem kui osa, mis vastaks varem kokku lepitud korra kohasele taotlusele, ja mis suurendaks Fääri saarte 2012. aasta osa 145 %. Ühepoolset seisukohavõttu tuleb hinnata lähtuvalt eespool nimetatud teaduslikust soovitusest vähendada püüki 2013. aastal 26 % võrra. Seisukoha avaldamisega jätsid Fääri saared de facto kõrvale ka ühiselt kokkulepitud majandamiskava.

| (10) | Nende algatustega loobusid Fääri saared koostööst liidu ja teiste rannikuäärsete riikidega ühist huvi pakkuvate kalavarude, st atlandi-skandinaavia heeringa majandamisel ning loobusid ka täitmast oma kohustusi, mis neil on vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 61 lõikele 2, artikli 63 lõigetele 1 ja 2, artiklitele 118, 119 ja 300 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (UNFSA) artiklitega 5 ja 6 ning artikli 8 lõigetega 1 ja 2. |
| --- | --- |

(10)

Nende algatustega loobusid Fääri saared koostööst liidu ja teiste rannikuäärsete riikidega ühist huvi pakkuvate kalavarude, st atlandi-skandinaavia heeringa majandamisel ning loobusid ka täitmast oma kohustusi, mis neil on vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 61 lõikele 2, artikli 63 lõigetele 1 ja 2, artiklitele 118, 119 ja 300 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (UNFSA) artiklitega 5 ja 6 ning artikli 8 lõigetega 1 ja 2.

| (11) | Nelja rannikuäärse riigi ja Fääri saarte kehtestatud püügi piirnormide täimisel oleks kogupüük olnud 692 290 tonni, mis oleks soovitatud lubatud kogupüügiga võrreldes olnud ülepüük. 2013. aasta püügihooaja majandamise nõustamiseks ICESi antud hinnangute ja püügiprognooside (2) kohaselt viiks selline püük kudekarja biomassi (SSB) 2014. aasta alguseks 4 200 000 tonni tasemele, mis on tunduvalt madalam 5 000 000 tonni tasemest, mis aitaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagada. |
| --- | --- |

(11)

Nelja rannikuäärse riigi ja Fääri saarte kehtestatud püügi piirnormide täimisel oleks kogupüük olnud 692 290 tonni, mis oleks soovitatud lubatud kogupüügiga võrreldes olnud ülepüük. 2013. aasta püügihooaja majandamise nõustamiseks ICESi antud hinnangute ja püügiprognooside (2) kohaselt viiks selline püük kudekarja biomassi (SSB) 2014. aasta alguseks 4 200 000 tonni tasemele, mis on tunduvalt madalam 5 000 000 tonni tasemest, mis aitaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagada.

| (12) | Lisaks esitas ICES 2013. aasta mais uued avalikult kättesaadavad teaduslikud tõendid, (3) mis annavad kinnitust, et praeguseks väljatöötatud pikaajaline majandamiskava (millele eesmärk on kalastussuremus 0,125) vastab ettevaatusprintsiibile, samas kui kalastussuremuse tõusu väärtus 0,15, mis vastab Fääri saarte soovitud suurendamisele, muudab kava ettevaatusprintsiibi tühiseks, mis omakorda suurendab varude hävinemise ohtu. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks esitas ICES 2013. aasta mais uued avalikult kättesaadavad teaduslikud tõendid, (3) mis annavad kinnitust, et praeguseks väljatöötatud pikaajaline majandamiskava (millele eesmärk on kalastussuremus 0,125) vastab ettevaatusprintsiibile, samas kui kalastussuremuse tõusu väärtus 0,15, mis vastab Fääri saarte soovitud suurendamisele, muudab kava ettevaatusprintsiibi tühiseks, mis omakorda suurendab varude hävinemise ohtu.

| (13) | Määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 3 kohaselt võib riiki lugeda mittesäästvat kalapüüki lubavaks riigiks a) kui ta ei tee koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) sätetega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) või muude rahvusvaheliste lepingute või rahvusvaheliste õigusnormidega ning b) kui see riik kas: i) ei ole võtnud vajalikke meetmeid kalavarude majandamiseks või ii) on kalavarude majandamise meetmeid võtnud teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi vajalikul määral arvestamata ning need kalavarude majandamise meetmed koostoimes teiste riikide ja liidu võetud meetmetega põhjustavad püüki, mille tulemuseks võib olla kalavarude jätkusuutmatu seisund. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 3 kohaselt võib riiki lugeda mittesäästvat kalapüüki lubavaks riigiks a) kui ta ei tee koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) sätetega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) või muude rahvusvaheliste lepingute või rahvusvaheliste õigusnormidega ning b) kui see riik kas: i) ei ole võtnud vajalikke meetmeid kalavarude majandamiseks või ii) on kalavarude majandamise meetmeid võtnud teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi vajalikul määral arvestamata ning need kalavarude majandamise meetmed koostoimes teiste riikide ja liidu võetud meetmetega põhjustavad püüki, mille tulemuseks võib olla kalavarude jätkusuutmatu seisund.

| (14) | Eespool esitatud asjaolude seisukohalt vastavad Fääri saared kõikidele kriteeriumidele, mis võimaldavad käsitada neid mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, ning seetõttu võib komisjon olla sunnitud võtma määrusega (EL) nr 1026/2012 ette nähtud meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatud asjaolude seisukohalt vastavad Fääri saared kõikidele kriteeriumidele, mis võimaldavad käsitada neid mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, ning seetõttu võib komisjon olla sunnitud võtma määrusega (EL) nr 1026/2012 ette nähtud meetmeid.

| (15) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1026/2012 artikliga 6 otsustas komisjon teavitada Fääri saarte kohalikku valitsust ja Taani valitsust 17. mai 2013. aasta otsusega (4) ja sama kuupäevaga kirjaga oma kavatsusest käsitada Fääri saari mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, tuues esile selle otsuse põhjused ning kirjeldades meetmeid, mida võidakse kõnealuse määruse kohaselt võtta. Fääri saarte kohalik valitsus kinnitas kirja kättesaamist samal päeval. |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1026/2012 artikliga 6 otsustas komisjon teavitada Fääri saarte kohalikku valitsust ja Taani valitsust 17. mai 2013. aasta otsusega (4) ja sama kuupäevaga kirjaga oma kavatsusest käsitada Fääri saari mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, tuues esile selle otsuse põhjused ning kirjeldades meetmeid, mida võidakse kõnealuse määruse kohaselt võtta. Fääri saarte kohalik valitsus kinnitas kirja kättesaamist samal päeval.

| (16) | Fääri saarte kohalik valitsus vastas 17. juunil 2013 teavitamisele sellega, et seadis komisjoni poolt esitatud argumendid kahtluse alla ja esitas oma argumendid, nimelt, et nad ei ole oma isikut nõupidamistelt tagandanud, et nad soovivad jätkuvalt leida läbirääkimiste teel lahendust kalavarude jagamisele ja et ELil ei ole õigust sunnimeetmeid kasutusele võtta. Kuid nad ei väljendanud siiski soovi muuta oma otsust 2013. aasta mittesäästva püügi piirnormide kohta ega esitanud muud selget põhjendust oma kõrge püügilimiidi kohta 2013. aastaks, kui kinnitamata väite, et „kõnealuseid varusid on Fääri saarte jurisdiktsiooni all olevatel merealadel viimastel aastatel rohkem esinenud”. |
| --- | --- |

(16)

Fääri saarte kohalik valitsus vastas 17. juunil 2013 teavitamisele sellega, et seadis komisjoni poolt esitatud argumendid kahtluse alla ja esitas oma argumendid, nimelt, et nad ei ole oma isikut nõupidamistelt tagandanud, et nad soovivad jätkuvalt leida läbirääkimiste teel lahendust kalavarude jagamisele ja et ELil ei ole õigust sunnimeetmeid kasutusele võtta. Kuid nad ei väljendanud siiski soovi muuta oma otsust 2013. aasta mittesäästva püügi piirnormide kohta ega esitanud muud selget põhjendust oma kõrge püügilimiidi kohta 2013. aastaks, kui kinnitamata väite, et „kõnealuseid varusid on Fääri saarte jurisdiktsiooni all olevatel merealadel viimastel aastatel rohkem esinenud”.

| (17) | Komisjon uuris kõnealuse teema käsitlemist olemasolevas teaduskirjanduses, kuid leidis üksnes avaldusi, milles osutati, et hooajal esineb heeringat juhuslikult Fääri saarte vetes pikema aja jooksul, samas ei leidnud ta midagi, mis võimaldaks tõlgendada seda nähtust varude arvukuse stabiilsuse või pideva tõusuga. Fääri saarte argumendi kohta, et 2014. aastaks vähenevad varud igal juhul alla maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ja seda mitte Fääri saarte osa ühepoolse suurendamise tõttu, tuleb märkida, et viimastes teaduslikes nõuannetes (vt eespool esitatud põhjendus 12) osutatakse, et sel ajal kui varud taastuvad maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni, jäävad nad siiski pikaks ajaks alla seda taset ja on seda suuremas hävimisohus, kui kalavaru kalastussuremuse näitaja suureneb sellise väärtuseni nagu Fääri saarte suurendatud osast tuleneks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon uuris kõnealuse teema käsitlemist olemasolevas teaduskirjanduses, kuid leidis üksnes avaldusi, milles osutati, et hooajal esineb heeringat juhuslikult Fääri saarte vetes pikema aja jooksul, samas ei leidnud ta midagi, mis võimaldaks tõlgendada seda nähtust varude arvukuse stabiilsuse või pideva tõusuga. Fääri saarte argumendi kohta, et 2014. aastaks vähenevad varud igal juhul alla maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ja seda mitte Fääri saarte osa ühepoolse suurendamise tõttu, tuleb märkida, et viimastes teaduslikes nõuannetes (vt eespool esitatud põhjendus 12) osutatakse, et sel ajal kui varud taastuvad maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni, jäävad nad siiski pikaks ajaks alla seda taset ja on seda suuremas hävimisohus, kui kalavaru kalastussuremuse näitaja suureneb sellise väärtuseni nagu Fääri saarte suurendatud osast tuleneks.

| (18) | Pärast Fääri saarte kohaliku valitsuse argumentide põhjalikku analüüsi tegi komisjon järelduse, et need ei lükka ümber komisjoni teatises esindatud põhjuseid, samuti ei ole need objektiivsed põhjused, mis õigustaksid selle riigi koostöövalmiduse puudumist. See kokkuvõte koos soovimatusega muuta ühepoolset 2013. aasta püügipiirangut on andnud komisjonile aluse järeldada, et Fääri saared vastavad jätkuvalt kriteeriumidele, mille kohaselt tuleb neid käsitleda mittesäästvat kalapüüki lubava riigina. |
| --- | --- |

(18)

Pärast Fääri saarte kohaliku valitsuse argumentide põhjalikku analüüsi tegi komisjon järelduse, et need ei lükka ümber komisjoni teatises esindatud põhjuseid, samuti ei ole need objektiivsed põhjused, mis õigustaksid selle riigi koostöövalmiduse puudumist. See kokkuvõte koos soovimatusega muuta ühepoolset 2013. aasta püügipiirangut on andnud komisjonile aluse järeldada, et Fääri saared vastavad jätkuvalt kriteeriumidele, mille kohaselt tuleb neid käsitleda mittesäästvat kalapüüki lubava riigina.

| (19) | Seetõttu leiab komisjon, et on vaja vastu võtta määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 kohased meetmed. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu leiab komisjon, et on vaja vastu võtta määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 kohased meetmed.

| (20) | Et saavutada kaitseeesmärki ning mitte lasta Fääri saartel kasutada oma mittesäästval heeringapüügil liidu turu, sadamate ja rajatiste eeliseid, peavad kõnealused meetmed olema tõhusad ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(20)

Et saavutada kaitseeesmärki ning mitte lasta Fääri saartel kasutada oma mittesäästval heeringapüügil liidu turu, sadamate ja rajatiste eeliseid, peavad kõnealused meetmed olema tõhusad ja proportsionaalsed.

| (21) | Lisaks on komisjon hinnanud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetavate meetmete majandus-, keskkonna- ja sotsiaalset mõju lühikeses ja pikas perspektiivis, samuti nende rakendamisega seotud halduskoormust. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks on komisjon hinnanud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetavate meetmete majandus-, keskkonna- ja sotsiaalset mõju lühikeses ja pikas perspektiivis, samuti nende rakendamisega seotud halduskoormust.

| (22) | Selle hindamise põhjal oleks asjakohane võtta esimese sammuna vastu teatavad meetmed, mis on loetletud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 punktides c, d, e ja i. Kui kõnealused meetmed osutuvad ebatõhusaks ja Fääri saared jätkavad endiselt mittesäästvat kalapüüki, võib kehtestada täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Selle hindamise põhjal oleks asjakohane võtta esimese sammuna vastu teatavad meetmed, mis on loetletud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 punktides c, d, e ja i. Kui kõnealused meetmed osutuvad ebatõhusaks ja Fääri saared jätkavad endiselt mittesäästvat kalapüüki, võib kehtestada täiendavaid meetmeid.

| (23) | Fääri saarte heeringapüük pelaagiliste traaleritega võib olla aasta külmematel kuudel sihtpüük, kuid kevadel ja suvel on see segapüük, mil heeringat ja makrelli püütakse samaväärsetes kogustes. Nii võib ühe laeva püütud loomus, sama püügiretke või samast püügikohast kogu hooaja jooksul püütud saak sisaldada mõlemaid kalu. Makrell on seega heeringaga seotud liik. Seega kui Fääri saared jätkavad makrelli püüki ja eksporti, jätkavad nad ka suurel hulgal heeringa püüki, mis on paratamatu kaaspüük isegi juhul, kui heeringat ei saa liitu eksportida. Seega kui makrelliimport meetmetest välja jätta, ei ole heeringaimpordi keeld piisavalt tõhus meede, mis aitaks vältida edasist kahju tekitamist heeringavarude säästvale arengule. Makrelli ja heeringa elupaigad langevad ühte sellisel määral, et Fääri saarte kontrolli all olevates püügipiirkondades makrelli püüdes on alati oht püüda ka heeringat. Seetõttu võib arvata, et kogu Fääri saarte kontrolli all püütud makrellisaak sisaldab ka heeringat. Nii et selleks, et kaubandusmeetmed oleksid tulemuslikud, peaksid nad hõlmama nii heeringat kui ka makrelli. |
| --- | --- |

(23)

Fääri saarte heeringapüük pelaagiliste traaleritega võib olla aasta külmematel kuudel sihtpüük, kuid kevadel ja suvel on see segapüük, mil heeringat ja makrelli püütakse samaväärsetes kogustes. Nii võib ühe laeva püütud loomus, sama püügiretke või samast püügikohast kogu hooaja jooksul püütud saak sisaldada mõlemaid kalu. Makrell on seega heeringaga seotud liik. Seega kui Fääri saared jätkavad makrelli püüki ja eksporti, jätkavad nad ka suurel hulgal heeringa püüki, mis on paratamatu kaaspüük isegi juhul, kui heeringat ei saa liitu eksportida. Seega kui makrelliimport meetmetest välja jätta, ei ole heeringaimpordi keeld piisavalt tõhus meede, mis aitaks vältida edasist kahju tekitamist heeringavarude säästvale arengule. Makrelli ja heeringa elupaigad langevad ühte sellisel määral, et Fääri saarte kontrolli all olevates püügipiirkondades makrelli püüdes on alati oht püüda ka heeringat. Seetõttu võib arvata, et kogu Fääri saarte kontrolli all püütud makrellisaak sisaldab ka heeringat. Nii et selleks, et kaubandusmeetmed oleksid tulemuslikud, peaksid nad hõlmama nii heeringat kui ka makrelli.

| (24) | Kui komisjon hindas meetmete proportsionaalsust, eelkõige selleks, et otsustada, kas heeringapüügi peamise liigi kaubanduspiirangutest rääkides tuleks piirduda teatava kogusega või peaks keelustama kogu impordi, uuris komisjon, kas proportsionaalsemate meetmetena võiksid tulla kõne alla ka muud alternatiivsed meetmed kui heeringast ja makrellist valmistatud või seda sisaldavate toodete keelamine. Hinnati kolme järgmist võimalust: i) kõikide toodete koguseline piirang, piirates importi traditsioonilise kaubavahetuse tasemeni, ii) üksnes värskete, külmutatud ja konserveeritud kala täielik keelustamine, jättes kõrvale töödeldud tooted, näiteks kalajahu ja -õli ning iii) impordikeeld piirduks üksnes heeringa ja heeringatoodetega. Olgugi, et esimene neist kolmest võimalusest võiks olla äärmiselt tõhus, arvestades et kalajahul on Fääri saarte ekspordis Euroopa Liitu oluline tähtsus, on see antud etapis siiski liiga koormav, eriti kui võtta arvesse, et ühest küljest võib see avaldada mõju Fääri saarte kalandussektori neile sektoritele, mis ei ole otseselt pelaagilise püügi sektorid ning teisest küljest tekitab see suure halduskoormuse, kuna selleks, et teha kindlaks kalajahu ja -õli sisaldus eri tooteliikides, tuleb nende proove spetsialiseeritud laboratooriumides analüüsida. Kolmandat eespool esitatud võimalust peetakse ebatõhusaks, kuna selle potentsiaalseid majanduslikke tagajärgi saab kergesti kompenseerida makrelliekspordiga. Teise võimaluse puhul on meetmete ja nende soovitud mõju omavaheline tasakaal parim, samuti ei ole meetmed vajaliku tulemuse saavutamiseks liiga koormavad. |
| --- | --- |

(24)

Kui komisjon hindas meetmete proportsionaalsust, eelkõige selleks, et otsustada, kas heeringapüügi peamise liigi kaubanduspiirangutest rääkides tuleks piirduda teatava kogusega või peaks keelustama kogu impordi, uuris komisjon, kas proportsionaalsemate meetmetena võiksid tulla kõne alla ka muud alternatiivsed meetmed kui heeringast ja makrellist valmistatud või seda sisaldavate toodete keelamine. Hinnati kolme järgmist võimalust: i) kõikide toodete koguseline piirang, piirates importi traditsioonilise kaubavahetuse tasemeni, ii) üksnes värskete, külmutatud ja konserveeritud kala täielik keelustamine, jättes kõrvale töödeldud tooted, näiteks kalajahu ja -õli ning iii) impordikeeld piirduks üksnes heeringa ja heeringatoodetega. Olgugi, et esimene neist kolmest võimalusest võiks olla äärmiselt tõhus, arvestades et kalajahul on Fääri saarte ekspordis Euroopa Liitu oluline tähtsus, on see antud etapis siiski liiga koormav, eriti kui võtta arvesse, et ühest küljest võib see avaldada mõju Fääri saarte kalandussektori neile sektoritele, mis ei ole otseselt pelaagilise püügi sektorid ning teisest küljest tekitab see suure halduskoormuse, kuna selleks, et teha kindlaks kalajahu ja -õli sisaldus eri tooteliikides, tuleb nende proove spetsialiseeritud laboratooriumides analüüsida. Kolmandat eespool esitatud võimalust peetakse ebatõhusaks, kuna selle potentsiaalseid majanduslikke tagajärgi saab kergesti kompenseerida makrelliekspordiga. Teise võimaluse puhul on meetmete ja nende soovitud mõju omavaheline tasakaal parim, samuti ei ole meetmed vajaliku tulemuse saavutamiseks liiga koormavad.

| (25) | Proportsionaalsuse hindamisel uuris komisjon ka seda, kas muud meetmed kui impordipiirangud, eelkõige sadamate kasutamise piirangud on vajalikud. Kuna sadamate kasutamine tankimiseks, lossimiseks, meeskonna vahetamiseks, remondiks ja puhkeajaks on heeringapüügiga seotud tavapärased ja vajalikud tegevused, jõudis komisjon järeldusele, et just sellised ning mitte vähem piiravad alternatiivsed meetmed on vajalikud, et ära hoida ELi vahendite kasutamist Fääri saarte laevastiku mittesäästval heeringapüügil. |
| --- | --- |

(25)

Proportsionaalsuse hindamisel uuris komisjon ka seda, kas muud meetmed kui impordipiirangud, eelkõige sadamate kasutamise piirangud on vajalikud. Kuna sadamate kasutamine tankimiseks, lossimiseks, meeskonna vahetamiseks, remondiks ja puhkeajaks on heeringapüügiga seotud tavapärased ja vajalikud tegevused, jõudis komisjon järeldusele, et just sellised ning mitte vähem piiravad alternatiivsed meetmed on vajalikud, et ära hoida ELi vahendite kasutamist Fääri saarte laevastiku mittesäästval heeringapüügil.

| (26) | Hinnates keskkonna-, kaubandusliku, majandusliku ja sotsiaalse mõju meetmeid lühikeses ja pikas perspektiivis ning nende rakendamisega seotud halduskoormust, võib järeldada, et meetmed on põhjendatud, neil ei ole lubamatut mõju ning need ei loo liigset koormust. Meetmed avaldavad soodsat keskkonnamõju, sest peaksid aitama parandada heeringavarude jätkusuutlikkust. Meetmete kaubandusmõju on mõõdukas, ehkki otsene majanduslik mõju on ootuspärane, keskpikas perspektiivis võib leida alternatiivseid mehhanisme ja kokkuvõttes ole ELi piires varude puudust karta. Meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju lühiajalises perspektiivis on tõenäoliselt mõõdukas, kuna sellega kaasneb mõju kaubandusele, kuid keskpikas ja pikas perspektiivis on mõju juhul, kui meede annab oodatud tulemusi, väga positiivne, seda eriti mitmete selliste laevastike jaoks, kelle majandus on pelaagilisest püügist väga sõltuv. Meetmetest tulenev halduskoormus on võrdlemisi madal, kui arvestada, et enamik kontrollimeetmeid, sealhulgas meetmete liikmesriikides jõustamiseks vajalikud töötajad on juba olemas. |
| --- | --- |

(26)

Hinnates keskkonna-, kaubandusliku, majandusliku ja sotsiaalse mõju meetmeid lühikeses ja pikas perspektiivis ning nende rakendamisega seotud halduskoormust, võib järeldada, et meetmed on põhjendatud, neil ei ole lubamatut mõju ning need ei loo liigset koormust. Meetmed avaldavad soodsat keskkonnamõju, sest peaksid aitama parandada heeringavarude jätkusuutlikkust. Meetmete kaubandusmõju on mõõdukas, ehkki otsene majanduslik mõju on ootuspärane, keskpikas perspektiivis võib leida alternatiivseid mehhanisme ja kokkuvõttes ole ELi piires varude puudust karta. Meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju lühiajalises perspektiivis on tõenäoliselt mõõdukas, kuna sellega kaasneb mõju kaubandusele, kuid keskpikas ja pikas perspektiivis on mõju juhul, kui meede annab oodatud tulemusi, väga positiivne, seda eriti mitmete selliste laevastike jaoks, kelle majandus on pelaagilisest püügist väga sõltuv. Meetmetest tulenev halduskoormus on võrdlemisi madal, kui arvestada, et enamik kontrollimeetmeid, sealhulgas meetmete liikmesriikides jõustamiseks vajalikud töötajad on juba olemas.

| (27) | Komisjon uuris ka meetmete vastavust rahvusvahelisele õigusele ja jõudis järeldusele, et kuna meetmed on liidu enda kaitsemeetmete kaudu seotud väljasurevate kalavarude kaitsega, siis on need rahvusvahelise õigusega vastavuses ja nende eesmärk on kalavarude ülekasutamise vältimine, kuna kõnealuste meetmete eesmärk on hoida atlandi-skandinaavia heeringa varud ohututes bioloogilistes piirides. Need meetmed jõustatakse koostoimes liidu omade, määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 5 lõike 1 punkti b kohaste kaitsemeetmetega. Eelkõige on liit vähendanud püüki 26 % vastavalt Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) soovitusele, samuti kohaldab liit täiel määral neid tingimusi ja piiranguid pikaajalises majandamiskavas, milles rannikuäärsed riigid on kokku leppinud ja kohaldavad alates 1999. aastast ning mille kohta ICES on 2013. aasta mais uuesti kinnitanud, et püügi hoidmine ohututes bioloogilistes piirides on kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja ka õige lähenemisviis majandamisele. Samuti ei ole veenvaid teaduslikke tõendeid, mis viitaksid, et Fääri saartel peaks olema õigus suuremale osalusele atlandi-skandinaavia heeringapüügis, seepärast oleks asjakohane vähendada nende püüki vastavalt ICESi soovitusele 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon uuris ka meetmete vastavust rahvusvahelisele õigusele ja jõudis järeldusele, et kuna meetmed on liidu enda kaitsemeetmete kaudu seotud väljasurevate kalavarude kaitsega, siis on need rahvusvahelise õigusega vastavuses ja nende eesmärk on kalavarude ülekasutamise vältimine, kuna kõnealuste meetmete eesmärk on hoida atlandi-skandinaavia heeringa varud ohututes bioloogilistes piirides. Need meetmed jõustatakse koostoimes liidu omade, määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 5 lõike 1 punkti b kohaste kaitsemeetmetega. Eelkõige on liit vähendanud püüki 26 % vastavalt Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) soovitusele, samuti kohaldab liit täiel määral neid tingimusi ja piiranguid pikaajalises majandamiskavas, milles rannikuäärsed riigid on kokku leppinud ja kohaldavad alates 1999. aastast ning mille kohta ICES on 2013. aasta mais uuesti kinnitanud, et püügi hoidmine ohututes bioloogilistes piirides on kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja ka õige lähenemisviis majandamisele. Samuti ei ole veenvaid teaduslikke tõendeid, mis viitaksid, et Fääri saartel peaks olema õigus suuremale osalusele atlandi-skandinaavia heeringapüügis, seepärast oleks asjakohane vähendada nende püüki vastavalt ICESi soovitusele 2013. aastaks.

| (28) | Järelikult peaksid esimese sammuna võetavad meetmed hõlmama järgmist: a) atlandi-skandinaavia varudesse kuuluva heeringa ja makrelli ning neid kalu sisaldavate kalatoodete impordi keelustamine; ning b) Euroopa Liidu sadamate kasutamise piiramine atlandi-skandinaavia heeringa ja makrelli varude püügiga või nendest varudest pärit kalade või kalandustoodete veoga tegelevatele Fääri saarte kontrolli all olevatele laevadele.Et hõlbustada nende laevade suhtes kohaldatavate meetmete võtmist, mis püüavad asjaomaseid heeringa- ja makrellivarusid või veavad kõnealustesse varudesse kuuluvaid kalu või kalatooteid, peaks liikmesriikidel olema kõnealuste laevade loetelu. Selleks et teha kindlaks, kas Fääri saarte kontrolli all on heeringat ja makrelli püütud, tuleks kasutada püügi sertifitseerimissüsteemi, mis on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) (5) III peatükis. |
| --- | --- |

(28)

Järelikult peaksid esimese sammuna võetavad meetmed hõlmama järgmist: a) atlandi-skandinaavia varudesse kuuluva heeringa ja makrelli ning neid kalu sisaldavate kalatoodete impordi keelustamine; ning b) Euroopa Liidu sadamate kasutamise piiramine atlandi-skandinaavia heeringa ja makrelli varude püügiga või nendest varudest pärit kalade või kalandustoodete veoga tegelevatele Fääri saarte kontrolli all olevatele laevadele.Et hõlbustada nende laevade suhtes kohaldatavate meetmete võtmist, mis püüavad asjaomaseid heeringa- ja makrellivarusid või veavad kõnealustesse varudesse kuuluvaid kalu või kalatooteid, peaks liikmesriikidel olema kõnealuste laevade loetelu. Selleks et teha kindlaks, kas Fääri saarte kontrolli all on heeringat ja makrelli püütud, tuleks kasutada püügi sertifitseerimissüsteemi, mis on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) (5) III peatükis.

| (29) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses käsitletakse Fääri saari atlandi-skandinaavia heeringa varude mittesäästvat püüki lubava riigina ja kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed kõnealuse kalavaru pikaajalise kaitse tagamiseks.

Artikkel 2

Reguleerimisala ja eesmärgid

Käesolevat määrust kohaldatakse Fääri saarte poolt teostatavale atlandi-skandinaavia heeringa püügile. Selle eesmärk on tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude pikaajaline jätkusuutlikkus.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „atlandi-skandinaavia heeringa varud” – heeringa (Clupea harengus) varud Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) alapiirkondades I, II, V, XII ja XIV (6); |
| --- | --- |

a)

„atlandi-skandinaavia heeringa varud” – heeringa (Clupea harengus) varud Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) alapiirkondades I, II, V, XII ja XIV (6);

| b) | „atlandi-skandinaavia heeringas” – atlandi-skandinaavia heeringa varudesse kuuluvad kalad; |
| --- | --- |

b)

„atlandi-skandinaavia heeringas” – atlandi-skandinaavia heeringa varudesse kuuluvad kalad;

| c) | „makrell” – liiki Scomber scombrus kuuluv kal a, mida püütakse atlandi-skandinaavia heeringa levikupiirkondades; |
| --- | --- |

c)

„makrell” – liiki Scomber scombrus kuuluv kal a, mida püütakse atlandi-skandinaavia heeringa levikupiirkondades;

| d) | „Fääri saarte kontrolli all toimuv püük” – püük, mida teostavad Fääri saarte lipu all sõitvad laevad või laevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, millel on lubatud püüda Fääri saarte majandusvööndis või mis on renditud Fääri saarte äriühingutele või Fääri saarte ametiasutustele. |
| --- | --- |

d)

„Fääri saarte kontrolli all toimuv püük” – püük, mida teostavad Fääri saarte lipu all sõitvad laevad või laevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, millel on lubatud püüda Fääri saarte majandusvööndis või mis on renditud Fääri saarte äriühingutele või Fääri saarte ametiasutustele.

Artikkel 4

Fääri saarte käsitamine

Fääri saari käsitatakse atlandi-skandinaavia heeringa varude mittesäästvat püüki lubava riigina.

Artikkel 5

Meetmed

1.   Keelatud on tuua liidu territooriumile, sealhulgas sadamates ümberlaadimiseks, lisas loetletud kala või kalandustooteid, mis koosnevad või on valmistatud Fääri saarte kontrolli all püütud atlandi-skandinaavia heeringast või makrellist või sisaldavad neid.

2.   Fääri saarte lipu all sõitvad laevad, mis püüavad atlandi-skandinaavia heeringat või makrelli, samuti laevad, mis veavad sellist atlandi-skandinaavia heeringat ja makrelli või neist liikidest valmistatud kalandustooteid, mille on püüdnud kas Fääri saarte lipu all sõitvad laevad või Fääri saarte volitatud laevad, mis sõidavad muu riigi lipu all, ei tohi liidu sadamaid kasutada. Kõnealust keeldu ei kohaldata vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artikli 18 tähenduses, kui tuleb osutada nimetatud olukordade leevendamiseks hädavajalikke teenuseid.

Artikkel 6

Rakendamine

1.   Selleks et käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud keeluga hõlmatud toodet tuvastada, kasutavad liikmesriikide pädevad asutused määruses (EÜ) nr 1005/2008 III peatükis sätestatud püügi sertifitseerimissüsteemi.

2.   Selleks et hõlbustada artikli 5 lõikes 2 sätestatud keelu kohaldamist, antakse liikmesriikidele soovituslikud nimekirjad laevadest, mis usaldusväärsete andmete kohaselt on püüdnud või püüavad Fääri saarte kontrolli all olevat atlandi-skandinaavia heeringat või makrelli.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 34.

1

(2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

2

(3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

3

(4)  Otsus C(2013) 2853, 17.5.2013.

4

(5)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

5

(6)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

6

---

LISA

Loetelu kaladest ja kalandustoodetest, mille toomine Euroopa Liidu territooriumile on keelatud

| Liik | Tooted (harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuur) |
| --- | --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | ex 0302 41
  ex 0302 90
  ex 0303 51
  ex 0303 90 90
  ex 0304 59 50
  ex 0304 86
  ex 0304 99 23
  ex 0305 42
  ex 0305 59 30
  ex 0305 61
  ex 0305 72
  ex 0305 79
  ex 1604 12
  ex 1604 20 90 |
| Makrell (Scomber scombrus) | ex 0302 44
  ex 0303 54
  ex 0304 49 90
  ex 0304 89 49
  ex 0304 99 99
  ex 0305 49 30
  ex 1604 15
  ex 1604 20 50 |

Liik

Tooted (harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuur)

Heeringas (Clupea harengus)

ex 0302 41

ex 0302 90

ex 0303 51

ex 0303 90 90

ex 0304 59 50

ex 0304 86

ex 0304 99 23

ex 0305 42

ex 0305 59 30

ex 0305 61

ex 0305 72

ex 0305 79

ex 1604 12

ex 1604 20 90

Makrell (Scomber scombrus)

ex 0302 44

ex 0303 54

ex 0304 49 90

ex 0304 89 49

ex 0304 99 99

ex 0305 49 30

ex 1604 15

ex 1604 20 50

---

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 794/2013,

20. august 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. august 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0709 93 10 | TR | 131,0 |
| ZZ | 131,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,2 |
| CL | 112,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 134,9 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0806 10 10 | EG | 181,2 |
| MA | 150,8 |
| MX | 264,4 |
| TR | 150,6 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,1 |
| BR | 111,3 |
| CL | 147,6 |
| CN | 77,8 |
| NZ | 123,6 |
| US | 108,5 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 124,2 |
| 0808 30 90 | AR | 193,4 |
| CL | 148,9 |
| TR | 149,7 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 30 | TR | 138,8 |
| ZZ | 138,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,3 |
| MK | 74,4 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 74,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0709 93 10

TR

131,0

ZZ

131,0

0805 50 10

AR

91,2

CL

112,7

TR

70,0

UY

134,9

ZA

108,5

ZZ

103,5

0806 10 10

EG

181,2

MA

150,8

MX

264,4

TR

150,6

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

182,1

BR

111,3

CL

147,6

CN

77,8

NZ

123,6

US

108,5

ZA

118,8

ZZ

124,2

0808 30 90

AR

193,4

CL

148,9

TR

149,7

ZA

101,4

ZZ

148,4

0809 30

TR

138,8

ZZ

138,8

0809 40 05

BA

49,3

MK

74,4

TR

101,0

ZZ

74,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/10

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. august 2013,

milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5521 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/439/EL)

EUROOPA KOMISJON,

Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripiviirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega vorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga kõrge suremus. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele. |
| --- | --- |

(1)

Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugripiviirustesse avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega vorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vormi tagajärjeks on aga enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga kõrge suremus. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele.

| (2) | Linnugrippi leitakse peamiselt lindudelt, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi selle risk on üldiselt väga madal. |
| --- | --- |

(2)

Linnugrippi leitakse peamiselt lindudelt, kuid teatavatel asjaoludel võib nakkust esineda ka inimestel, kuigi selle risk on üldiselt väga madal.

| (3) | Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde. Selle tulemusel võib see eluslindudega või nende toodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde. Selle tulemusel võib see eluslindudega või nende toodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/94/EÜ (linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete kohta) (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on linnugripi järelevalve ja varane avastamine, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhkemisel kodu- või muude vangistuses peetavate lindude seas. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu puhul. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/94/EÜ (linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete kohta) (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on linnugripi järelevalve ja varane avastamine, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhkemisel kodu- või muude vangistuses peetavate lindude seas. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu puhul.

| (5) | Itaalia teatas komisjonile kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N7 puhkemisest oma territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või muid vangistuses peetavaid linde, ning võttis kohe direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud meetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist, mis tuleb määratleda käesoleva otsuse lisa A ja B osas. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia teatas komisjonile kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N7 puhkemisest oma territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või muid vangistuses peetavaid linde, ning võttis kohe direktiiviga 2005/94/EÜ nõutud meetmed, mis hõlmasid kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist, mis tuleb määratleda käesoleva otsuse lisa A ja B osas.

| (6) | Komisjon on koostöös Itaaliaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõttest, kus haiguspuhang kinnitust leidis. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on koostöös Itaaliaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõttest, kus haiguspuhang kinnitust leidis.

| (7) | Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise vältimiseks on vaja liidu tasandil kiiresti määratleda need tsoonid Itaalias ja näha ette, et ühtki elusate kodulindude, munema hakkavate kodulindude, ühepäevaste tibude ja haudemunade saadetist ei saadetaks neist tsoonidest muudesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(7)

Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise vältimiseks on vaja liidu tasandil kiiresti määratleda need tsoonid Itaalias ja näha ette, et ühtki elusate kodulindude, munema hakkavate kodulindude, ühepäevaste tibude ja haudemunade saadetist ei saadetaks neist tsoonidest muudesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt piirkondi, mis on loetletud käesoleva otsuse lisa A ja B osas.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 23. septembrini 2013.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaaliale.

Brüssel, 19. augusta 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

---

LISA

A   osa

Artiklis 1 viidatud kaitsetsoon:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Posti sihtnumber | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Itaalia | | Haldusüksuse piirkond: |
| 44020 | Ostellato |

ISO riigikood

Liikmesriik

Posti sihtnumber

Nimi

IT

Itaalia

Haldusüksuse piirkond:

44020

Ostellato

B   osa

Artiklis 1 viidatud järelevalvetsoon

| ISO riigikood | Liikmesriik | Posti sihtnumber | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Itaalia | | Järgmisi haldusüksusi hõlmav piirkond: |
| 44011 | Argenta |
| 44022 | Comacchio |
| 44027 | Migliarino |
| 44020 | Migliaro |
| 44015 | Portomaggiore |
| 44039 | Tresigallo |

ISO riigikood

Liikmesriik

Posti sihtnumber

Nimi

IT

Itaalia

Järgmisi haldusüksusi hõlmav piirkond:

44011

Argenta

44022

Comacchio

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

---

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/13

---

KOMISJONI OTSUS,

20. august 2013,

Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

(2013/440/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 28. septembril 2012 sai Euroopa Komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete väidetava kahjustava dumpingu kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike kogutoodangust. |
| --- | --- |

(1)

28. septembril 2012 sai Euroopa Komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete väidetava kahjustava dumpingu kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % liidu põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike kogutoodangust.

| (2) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (3) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon 10. novembril 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete liitu suunduvat importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon 10. novembril 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete liitu suunduvat importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta.

| (4) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada HRV ja Taiwani eksportijatele/tootjatele, importijatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, HRV ja Taiwani ametiasutustele ja kõigile teadaolevatele liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada HRV ja Taiwani eksportijatele/tootjatele, importijatele, kasutajatele ja teadaolevalt asjaga seotud ühingutele, HRV ja Taiwani ametiasutustele ja kõigile teadaolevatele liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (5) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(5)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (6) | 27. juunil 2013 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. |
| --- | --- |

(6)

27. juunil 2013 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi.

| (7) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(7)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (8) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud siiski ühtegi märkust, millega oleks võinud põhjendada väidet, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud siiski ühtegi märkust, millega oleks võinud põhjendada väidet, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus.

| (9) | Seepärast leidis komisjon, et HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast leidis komisjon, et HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit praegu CN-koodide 7307 23 10 ja 7307 23 90 alla kuuluvate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike, ka valmistoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 342, 10.11.2012, lk 2.

2

---

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

20. august 2013,

millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kaheksandas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS)

(2013/441/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), (1) eriti selle artikli 48 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 24. aprilli 2012. aasta rakendusotsusele 2012/274/EL, millega määratakse kindlaks teine rühm piirkondi, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse, (2) koosneb kaheksas piirkond, kus andmete kogumine ja edastamine VISi kõigi taotluste jaoks peaks algama, Argentinast, Boliiviast, Brasiiliast, Tšiilist, Colombiast, Ecuadorist, Paraguayst, Peruust, Uruguayst ja Venezuelast. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 24. aprilli 2012. aasta rakendusotsusele 2012/274/EL, millega määratakse kindlaks teine rühm piirkondi, kus viisainfosüsteem (VIS) tööle rakendatakse, (2) koosneb kaheksas piirkond, kus andmete kogumine ja edastamine VISi kõigi taotluste jaoks peaks algama, Argentinast, Boliiviast, Brasiiliast, Tšiilist, Colombiast, Ecuadorist, Paraguayst, Peruust, Uruguayst ja Venezuelast.

| (2) | Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed VIS-määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealuses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed VIS-määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealuses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.

| (3) | Kuna VIS-määruse artikli 48 lõike 3 esimeses lauses sätestatud tingimus on täidetud, tuleb määrata kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse VIS tööle kaheksandas piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kuna VIS-määruse artikli 48 lõike 3 esimeses lauses sätestatud tingimus on täidetud, tuleb määrata kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse VIS tööle kaheksandas piirkonnas.

| (4) | Võttes arvesse vajadust määrata VISi töölerakendamise kuupäev kindlaks lähimas tulevikus, peaks käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse vajadust määrata VISi töölerakendamise kuupäev kindlaks lähimas tulevikus, peaks käesolev otsus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Kuna VIS-määrus põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani VIS-määruse rakendamisest siseriiklikus õiguses kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(5)

Kuna VIS-määrus põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani VIS-määruse rakendamisest siseriiklikus õiguses kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (6) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3). Seetõttu ei ole käesolev otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3). Seetõttu ei ole käesolev otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (4). Seetõttu ei ole käesolev otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (4). Seetõttu ei ole käesolev otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(8)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (9) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (10) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeniacquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(10)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeniacquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (11) | Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (12) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.

| (13) | Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(13)

Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viisainfosüsteem rakendatakse rakendusotsusega 2012/274/EL kindlaksmääratud kaheksandas piirkonnas tööle 5. septembril 2013.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 20. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

1

(2)  ELT L 134, 24.5.2012, lk 20.

2

(3)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

3

(4)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

6

(7)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

8

(9)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.

10

---

21.8.2013

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---

| 21.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/s3

---

TEADE LUGEJALE – AKTIDELE VIITAMISE VIIS

1. juulist 2013 muutus aktidele viitamise viis.

Üleminekuperioodil kehtivad mõlemad viitamise viisid.

---