# Europeiska unionens L 352/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 352 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången22 oktober 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 352

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången22 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1530 av den 21 oktober 2020 om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/1531 av den 21 oktober 2020 om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och inga ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen | 4 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1530 av den 21 oktober 2020 om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

1

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/1531 av den 21 oktober 2020 om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och inga ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen

4

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2020/1532 av den 12 oktober 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det sextiosjätte mötet i kommittén för Harmoniserade systemet inom ramen för Världstullorganisationen avseende det planerade antagandet av klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för konventionen om Harmoniserade systemet | 7 |

II   Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2020/1532 av den 12 oktober 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det sextiosjätte mötet i kommittén för Harmoniserade systemet inom ramen för Världstullorganisationen avseende det planerade antagandet av klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för konventionen om Harmoniserade systemet

7

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/1530

av den 21 oktober 2020

om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (3) kräver att varje medlemsstat inrättar en nationell säkerhetsmyndighet som ska anförtros de uppgifter som anges avseende järnvägssäkerhet. I enlighet med det direktivet får en nationell säkerhetsmyndighet vara ett organ som inrättas ensidigt av den berörda medlemsstaten eller, alternativt, ett organ som flera av medlemsstaterna anförtrott dessa uppgifter för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (3) kräver att varje medlemsstat inrättar en nationell säkerhetsmyndighet som ska anförtros de uppgifter som anges avseende järnvägssäkerhet. I enlighet med det direktivet får en nationell säkerhetsmyndighet vara ett organ som inrättas ensidigt av den berörda medlemsstaten eller, alternativt, ett organ som flera av medlemsstaterna anförtrott dessa uppgifter för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten.

| (2) | Genom fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionshavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen, som undertecknades i Canterbury den 12 februari 1986 (Canterburyfördraget), inrättades en mellanstatlig kommission med uppgift att utöva tillsyn över alla frågor som rör uppförande och drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (den mellanstatliga kommissionen). |
| --- | --- |

(2)

Genom fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionshavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen, som undertecknades i Canterbury den 12 februari 1986 (Canterburyfördraget), inrättades en mellanstatlig kommission med uppgift att utöva tillsyn över alla frågor som rör uppförande och drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (den mellanstatliga kommissionen).

| (3) | Fram till utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (4) (övergångsperioden) är den mellanstatliga kommissionen den nationella säkerhetsmyndigheten i den mening som avses i direktiv (EU) 2016/798 med ansvar för den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. |
| --- | --- |

(3)

Fram till utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (4) (övergångsperioden) är den mellanstatliga kommissionen den nationella säkerhetsmyndigheten i den mening som avses i direktiv (EU) 2016/798 med ansvar för den fasta förbindelsen under Engelska kanalen.

| (4) | Vid utgången av övergångsperioden kommer den mellanstatliga kommissionen att bli ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal mellan en medlemsstat, Frankrike, och ett tredjeland, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket). Om inte annat föreskrivs i ett internationellt avtal som binder Förenade kungariket kommer den inte längre vara en nationell säkerhetsmyndighet enligt unionsrätten och unionsrätten kommer inte längre vara tillämplig på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Förenade kungarikets jurisdiktion. |
| --- | --- |

(4)

Vid utgången av övergångsperioden kommer den mellanstatliga kommissionen att bli ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal mellan en medlemsstat, Frankrike, och ett tredjeland, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket). Om inte annat föreskrivs i ett internationellt avtal som binder Förenade kungariket kommer den inte längre vara en nationell säkerhetsmyndighet enligt unionsrätten och unionsrätten kommer inte längre vara tillämplig på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Förenade kungarikets jurisdiktion.

| (5) | För att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen är det lämpligt att bibehålla den mellanstatliga kommissionen som enda säkerhetsmyndighet med ansvar för hela den infrastrukturen. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen är det lämpligt att bibehålla den mellanstatliga kommissionen som enda säkerhetsmyndighet med ansvar för hela den infrastrukturen.

| (6) | I detta syfte bemyndigas Frankrike genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/1531 (5) att på vissa villkor förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal, som kompletterar Canterburyfördraget, enligt vilket den mellanstatliga kommissionen bibehålls som den enda säkerhetsmyndighet som är behörig när det gäller tillämpningen av unionsrätten på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. |
| --- | --- |

(6)

I detta syfte bemyndigas Frankrike genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/1531 (5) att på vissa villkor förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal, som kompletterar Canterburyfördraget, enligt vilket den mellanstatliga kommissionen bibehålls som den enda säkerhetsmyndighet som är behörig när det gäller tillämpningen av unionsrätten på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen.

| (7) | För detta ändamål bör särskilda regler fastställas avseende särskilda säkerhetsmyndigheter och den berörda medlemsstatens skyldigheter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att unionsrätten vid varje tidpunkt tillämpas av den särskilda säkerhetsmyndigheten eller, i annat fall, av dess nationella säkerhetsmyndighet. |
| --- | --- |

(7)

För detta ändamål bör särskilda regler fastställas avseende särskilda säkerhetsmyndigheter och den berörda medlemsstatens skyldigheter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att unionsrätten vid varje tidpunkt tillämpas av den särskilda säkerhetsmyndigheten eller, i annat fall, av dess nationella säkerhetsmyndighet.

| (8) | Tvistlösning mellan den berörda medlemsstaten och tredjelandet i fråga om järnvägssäkerhet kan ge upphov till frågor om tolkning av unionsrätten. Europeiska unionens domstol bör därför ges behörighet att meddela förhandsavgöranden i sådana frågor. |
| --- | --- |

(8)

Tvistlösning mellan den berörda medlemsstaten och tredjelandet i fråga om järnvägssäkerhet kan ge upphov till frågor om tolkning av unionsrätten. Europeiska unionens domstol bör därför ges behörighet att meddela förhandsavgöranden i sådana frågor.

| (9) | Direktiv (EU) 2016/798 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv (EU) 2016/798 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen efter utgången av övergångsperioden, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen efter utgången av övergångsperioden, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (11) | Denna förordning bör av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning bör av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv (EU) 2016/798

Direktiv (EU) 2016/798 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 ska led 7 ersättas med följande:






  ”7. | nationell säkerhetsmyndighet:






  a) | nationellt organ som har anförtrotts uppgifter avseende järnvägssäkerhet i enlighet med detta direktiv, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 ska led 7 ersättas med följande:

”7.

nationell säkerhetsmyndighet:

nationell säkerhetsmyndighet

a)

nationellt organ som har anförtrotts uppgifter avseende järnvägssäkerhet i enlighet med detta direktiv,

| b) | organ som flera av medlemsstaterna har anförtrott de uppgifter som avses i led a för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten, |
| --- | --- |

b)

organ som flera av medlemsstaterna har anförtrott de uppgifter som avses i led a för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten,

| c) | organ som en medlemsstat och ett tredjeland har anförtrott de uppgifter som avses i led a för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten, under förutsättning att unionen har ingått ett avtal om detta med det berörda tredjelandet eller att den medlemsstaten har ingått ett sådant avtal i enlighet med ett bemyndigande som unionen beviljat för detta ändamål.” |
| --- | --- |

c)

organ som en medlemsstat och ett tredjeland har anförtrott de uppgifter som avses i led a för att säkerställa en enhetlig styrning av säkerheten, under förutsättning att unionen har ingått ett avtal om detta med det berörda tredjelandet eller att den medlemsstaten har ingått ett sådant avtal i enlighet med ett bemyndigande som unionen beviljat för detta ändamål.”

| 2. | I artikel 16 ska följande punkter läggas till:






  ”4. | Om en enda teknisk struktur är belägen delvis i ett tredjeland och delvis i en medlemsstat får den medlemsstaten, utöver den nationella säkerhetsmyndighet som annars är behörig på dess territorium och i enlighet med artikel 3.7 c, och på grundval av ett internationellt avtal som ingåtts av unionen eller vars ingående har godkänts av unionen, utse en säkerhetsmyndighet med särskild behörighet för den tekniska strukturen och alla andra delar av den järnvägsinfrastruktur som är kopplad till den (den särskilda säkerhetsmyndigheten). I enlighet med det internationella avtalet får den nationella säkerhetsmyndigheten tillfälligt överta behörigheten för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten.
  När det gäller ett internationellt avtal som avses i första stycket ska den berörda medlemsstaten vidta alla åtgärder som står till dess förfogande inom ramen för det internationella avtalet för att säkerställa att den särskilda säkerhetsmyndigheten följer unionsrätten. För detta ändamål, och om det är nödvändigt av skäl som rör järnvägssäkerhet, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål utnyttja den rätt som följer av det internationella avtalet, enligt vilken den nationella säkerhetsmyndigheten får överta ensam behörighet för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 16 ska följande punkter läggas till:

”4.

Om en enda teknisk struktur är belägen delvis i ett tredjeland och delvis i en medlemsstat får den medlemsstaten, utöver den nationella säkerhetsmyndighet som annars är behörig på dess territorium och i enlighet med artikel 3.7 c, och på grundval av ett internationellt avtal som ingåtts av unionen eller vars ingående har godkänts av unionen, utse en säkerhetsmyndighet med särskild behörighet för den tekniska strukturen och alla andra delar av den järnvägsinfrastruktur som är kopplad till den (den särskilda säkerhetsmyndigheten). I enlighet med det internationella avtalet får den nationella säkerhetsmyndigheten tillfälligt överta behörigheten för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten.

den särskilda säkerhetsmyndigheten

När det gäller ett internationellt avtal som avses i första stycket ska den berörda medlemsstaten vidta alla åtgärder som står till dess förfogande inom ramen för det internationella avtalet för att säkerställa att den särskilda säkerhetsmyndigheten följer unionsrätten. För detta ändamål, och om det är nödvändigt av skäl som rör järnvägssäkerhet, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål utnyttja den rätt som följer av det internationella avtalet, enligt vilken den nationella säkerhetsmyndigheten får överta ensam behörighet för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten.

| 5. | Om en tvist som hänskjutits till skiljeförfarande i enlighet med ett internationellt avtal ger upphov till en fråga som rör tolkning av unionsrätten ska Europeiska unionens domstol (domstolen) vara behörig att meddela förhandsavgörande i frågan på begäran av den skiljedomstol som inrättats för att lösa tvister inom ramen för det internationella avtalet.
  De unionsrättsliga bestämmelser som reglerar väckande av talan vid domstolen i enlighet med artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska i tillämpliga delar gälla begäranden om ett förhandsavgörande från domstolen enligt första stycket.
  Om skiljedomstolen inte följer ett avgörande från domstolen som meddelats i enlighet med första stycket, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål utnyttja den rätt som följer av det internationella avtalet enligt vilken den nationella säkerhetsmyndigheten får överta ensam behörighet för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten.” |
| --- | --- |

5.

Om en tvist som hänskjutits till skiljeförfarande i enlighet med ett internationellt avtal ger upphov till en fråga som rör tolkning av unionsrätten ska Europeiska unionens domstol (domstolen) vara behörig att meddela förhandsavgörande i frågan på begäran av den skiljedomstol som inrättats för att lösa tvister inom ramen för det internationella avtalet.

domstolen

De unionsrättsliga bestämmelser som reglerar väckande av talan vid domstolen i enlighet med artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska i tillämpliga delar gälla begäranden om ett förhandsavgörande från domstolen enligt första stycket.

Om skiljedomstolen inte följer ett avgörande från domstolen som meddelats i enlighet med första stycket, ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål utnyttja den rätt som följer av det internationella avtalet enligt vilken den nationella säkerhetsmyndigheten får överta ensam behörighet för den del av den tekniska strukturen som är belägen i den medlemsstaten.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2020.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 16 september 2020 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 oktober 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 14 oktober 2020.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

3

(4)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/1531 av den 21 oktober 2020 om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen (se sidan 4 i detta nummer av EUT).

5

---

BESLUT

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/4

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2020/1531

av den 21 oktober 2020

om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och inga ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen, som undertecknades i Canterbury den 12 februari 1986 (Canterburyfördraget), inrättades en mellanstatlig kommission med uppgift att utöva tillsyn över alla frågor som rör uppförande och drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (den mellanstatliga kommissionen). |
| --- | --- |

(1)

Genom fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen, som undertecknades i Canterbury den 12 februari 1986 (Canterburyfördraget), inrättades en mellanstatlig kommission med uppgift att utöva tillsyn över alla frågor som rör uppförande och drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (den mellanstatliga kommissionen).

| (2) | Fram till utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (övergångsperioden) är den mellanstatliga kommissionen ett organ som av flera medlemsstater anförtrotts uppgifter avseende järnvägssäkerheten när det gäller den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. I detta avseende utgör den mellanstatliga kommissionen därmed den nationella säkerhetsmyndigheten i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (4). I den egenskapen tillämpar den de unionsrättsliga bestämmelser som rör järnvägssäkerhet och, enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (5), driftskompatibilitet hos järnvägar. |
| --- | --- |

(2)

Fram till utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (övergångsperioden) är den mellanstatliga kommissionen ett organ som av flera medlemsstater anförtrotts uppgifter avseende järnvägssäkerheten när det gäller den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. I detta avseende utgör den mellanstatliga kommissionen därmed den nationella säkerhetsmyndigheten i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (4). I den egenskapen tillämpar den de unionsrättsliga bestämmelser som rör järnvägssäkerhet och, enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (5), driftskompatibilitet hos järnvägar.

| (3) | Vid utgången av övergångsperioden kommer den mellanstatliga kommissionen att bli ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal mellan en medlemsstat, Frankrike, och ett tredjeland, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket). Om inte annat föreskrivs i ett internationellt avtal som binder Förenade kungariket innebär detta också att unionsrätten inte längre kommer vara tillämplig på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Förenade kungarikets jurisdiktion. |
| --- | --- |

(3)

Vid utgången av övergångsperioden kommer den mellanstatliga kommissionen att bli ett organ som inrättats genom ett internationellt avtal mellan en medlemsstat, Frankrike, och ett tredjeland, Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (Förenade kungariket). Om inte annat föreskrivs i ett internationellt avtal som binder Förenade kungariket innebär detta också att unionsrätten inte längre kommer vara tillämplig på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Förenade kungarikets jurisdiktion.

| (4) | Ett internationellt avtal med ett tredjeland om tillämpningen av reglerna om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet i gränsöverskridande situationer kan påverka ett område som i stor utsträckning omfattas av unionsrätten, och i synnerhet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (6) och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798. Därför faller varje sådant avtal inom unionens exklusiva externa behörighet. Medlemsstaterna får förhandla om, eller ingå, ett sådant avtal endast om de bemyndigats att göra det av unionen i enlighet med artikel 2.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). På grund av beröringspunkterna med befintlig unionslagstiftning måste sådana bemyndiganden också beviljas av unionslagstiftaren i enlighet med det lagstiftningsförfarande som avses i artikel 91 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Ett internationellt avtal med ett tredjeland om tillämpningen av reglerna om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet i gränsöverskridande situationer kan påverka ett område som i stor utsträckning omfattas av unionsrätten, och i synnerhet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (6) och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798. Därför faller varje sådant avtal inom unionens exklusiva externa behörighet. Medlemsstaterna får förhandla om, eller ingå, ett sådant avtal endast om de bemyndigats att göra det av unionen i enlighet med artikel 2.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). På grund av beröringspunkterna med befintlig unionslagstiftning måste sådana bemyndiganden också beviljas av unionslagstiftaren i enlighet med det lagstiftningsförfarande som avses i artikel 91 i EUF-fördraget.

| (5) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2020 begärde Frankrike ett bemyndigande av unionen att förhandla om och ingå ett internationellt avtal med Förenade kungariket som kompletterar Canterburyfördraget. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2020 begärde Frankrike ett bemyndigande av unionen att förhandla om och ingå ett internationellt avtal med Förenade kungariket som kompletterar Canterburyfördraget.

| (6) | För att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen är det lämpligt att bibehålla den mellanstatliga kommissionen som enda säkerhetsmyndighet med ansvar för hela den infrastrukturen. Med beaktande av att den fasta förbindelsen under Engelska kanalen har en särskild ställning, med en järnvägsförbindelse som innefattar en enda komplex teknisk struktur som delvis är belägen på franskt territorium och delvis på ett tredjelands territorium, är det lämpligt att bemyndiga Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal med Förenade kungariket om tillämpningen av unionens järnvägssäkerhetsregler på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen för att upprätthålla en enhetlig styrning av säkerheten, med förbehåll för vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en säker och effektiv drift av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen är det lämpligt att bibehålla den mellanstatliga kommissionen som enda säkerhetsmyndighet med ansvar för hela den infrastrukturen. Med beaktande av att den fasta förbindelsen under Engelska kanalen har en särskild ställning, med en järnvägsförbindelse som innefattar en enda komplex teknisk struktur som delvis är belägen på franskt territorium och delvis på ett tredjelands territorium, är det lämpligt att bemyndiga Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal med Förenade kungariket om tillämpningen av unionens järnvägssäkerhetsregler på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen för att upprätthålla en enhetlig styrning av säkerheten, med förbehåll för vissa villkor.

| (7) | Den mellanstatliga kommissionen kan fylla rollen som nationell säkerhetsmyndighet med ansvar för den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Frankrikes jurisdiktion, förutsatt att direktiv (EU) 2016/798 ändras och att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(7)

Den mellanstatliga kommissionen kan fylla rollen som nationell säkerhetsmyndighet med ansvar för den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Frankrikes jurisdiktion, förutsatt att direktiv (EU) 2016/798 ändras och att vissa villkor är uppfyllda.

| (8) | Den mellanstatliga kommissionen bör tillämpa samma regler på hela den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. Dessa regler bör vara de relevanta unionsrättsliga bestämmelserna, och i synnerhet förordning (EU) 2016/796 och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798, i ändrad eller ersatt lydelse, samt de akter som antas på grundval av dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(8)

Den mellanstatliga kommissionen bör tillämpa samma regler på hela den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. Dessa regler bör vara de relevanta unionsrättsliga bestämmelserna, och i synnerhet förordning (EU) 2016/796 och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798, i ändrad eller ersatt lydelse, samt de akter som antas på grundval av dessa rättsakter.

| (9) | I enlighet med Canterburyfördraget ska tvister mellan Frankrike och Förenade kungariket som rör tolkning eller tillämpning av det fördraget lösas av en skiljedomstol. Om sådana tvister ger upphov till frågor som rör tolkning av unionsrätten bör skiljedomstolen, för att säkerställa en korrekt tillämpning av unionsrätten, begära att Europeiska unionens domstol (domstolen) meddelar förhandsavgörande i sådana frågor och bör vara bunden av dess avgörande. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med Canterburyfördraget ska tvister mellan Frankrike och Förenade kungariket som rör tolkning eller tillämpning av det fördraget lösas av en skiljedomstol. Om sådana tvister ger upphov till frågor som rör tolkning av unionsrätten bör skiljedomstolen, för att säkerställa en korrekt tillämpning av unionsrätten, begära att Europeiska unionens domstol (domstolen) meddelar förhandsavgörande i sådana frågor och bör vara bunden av dess avgörande.

| (10) | Det är nödvändigt att fastställa särskilda regler för genomförandet av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Frankrikes jurisdiktion, för att säkerställa att unionsrätten genomförs korrekt vid varje tidpunkt och att kommissionen kan övervaka dess tillämpning under domstolens kontroll, inbegripet under brådskande omständigheter eller i fall då den mellanstatliga kommissionen inte följer ett beslut av skiljedomstolen. Därför bör Frankrike behålla rätten att agera unilateralt, när så är nödvändigt, för att säkerställa en fullständig, korrekt och snabb tillämpning av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av dess jurisdiktion. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att fastställa särskilda regler för genomförandet av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av Frankrikes jurisdiktion, för att säkerställa att unionsrätten genomförs korrekt vid varje tidpunkt och att kommissionen kan övervaka dess tillämpning under domstolens kontroll, inbegripet under brådskande omständigheter eller i fall då den mellanstatliga kommissionen inte följer ett beslut av skiljedomstolen. Därför bör Frankrike behålla rätten att agera unilateralt, när så är nödvändigt, för att säkerställa en fullständig, korrekt och snabb tillämpning av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av dess jurisdiktion.

| (11) | För att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av unionsrätten bör domstolar eller tribunaler som omfattas av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ha exklusiv behörighet när det gäller invändningar från koncessionsinnehavare för och användare av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen mot den mellanstatliga kommissionens beslut. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av unionsrätten bör domstolar eller tribunaler som omfattas av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ha exklusiv behörighet när det gäller invändningar från koncessionsinnehavare för och användare av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen mot den mellanstatliga kommissionens beslut.

| (12) | De aspekter som beskrivs i skälen 8–11 bör återspeglas i de internationella avtalen mellan Frankrike och Förenade kungariket om den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. Dessa internationella avtal bör i alla hänseenden vara förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

(12)

De aspekter som beskrivs i skälen 8–11 bör återspeglas i de internationella avtalen mellan Frankrike och Förenade kungariket om den fasta förbindelsen under Engelska kanalen. Dessa internationella avtal bör i alla hänseenden vara förenliga med unionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut anger härmed de villkor enligt vilka Frankrike bemyndigas att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal (det kompletterande avtalet) med Förenade kungariket som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen (Canterburyfördraget) vad gäller tillämpningen av järnvägssäkerhetsregler på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen.

Ett sådant internationellt avtal ska träda i kraft efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och ska uppfylla följande villkor:

| a) | För att bibehålla en enhetlig styrning av säkerheten på hela den fasta förbindelsen under Engelska kanalen ska den mellanstatliga kommissionen, vad gäller den fasta förbindelsen under Engelska kanalen, säkerställa tillämpningen av de unionsrättsliga bestämmelser, så som de tolkas av Europeiska unionens domstol (domstolen), som är relevanta för den nationella säkerhetsmyndighetens uppgifter i den mening som avses i artikel 3.7 i direktiv (EU) 2016/798, och i synnerhet förordning (EU) 2016/796 och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798, i ändrad eller ersatt lydelse, samt de akter som antas på grundval av dessa rättsakter. |
| --- | --- |

a)

För att bibehålla en enhetlig styrning av säkerheten på hela den fasta förbindelsen under Engelska kanalen ska den mellanstatliga kommissionen, vad gäller den fasta förbindelsen under Engelska kanalen, säkerställa tillämpningen av de unionsrättsliga bestämmelser, så som de tolkas av Europeiska unionens domstol (domstolen), som är relevanta för den nationella säkerhetsmyndighetens uppgifter i den mening som avses i artikel 3.7 i direktiv (EU) 2016/798, och i synnerhet förordning (EU) 2016/796 och direktiven (EU) 2016/797 och (EU) 2016/798, i ändrad eller ersatt lydelse, samt de akter som antas på grundval av dessa rättsakter.

| b) | Om en tvist som hänskjutits till skiljeförfarande i enlighet med artikel 19 i Canterburyfördraget ger upphov till en fråga som rör tolkning av unionsrätten ska skiljedomstolen inte ha befogenhet att besluta om en sådan fråga. I ett sådant fall ska skiljedomstolen begära att domstolen meddelar förhandsavgörande i frågan. Domstolens förhandsavgörande ska vara bindande för skiljedomstolen. |
| --- | --- |

b)

Om en tvist som hänskjutits till skiljeförfarande i enlighet med artikel 19 i Canterburyfördraget ger upphov till en fråga som rör tolkning av unionsrätten ska skiljedomstolen inte ha befogenhet att besluta om en sådan fråga. I ett sådant fall ska skiljedomstolen begära att domstolen meddelar förhandsavgörande i frågan. Domstolens förhandsavgörande ska vara bindande för skiljedomstolen.

| c) | När så är nödvändigt, i synnerhet under brådskande omständigheter eller om den mellanstatliga kommissionen inte följer ett beslut av skiljedomstolen, ska Frankrike behålla rätten att agera unilateralt för att säkerställa en fullständig, korrekt och snabb tillämpning av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av dess jurisdiktion. |
| --- | --- |

c)

När så är nödvändigt, i synnerhet under brådskande omständigheter eller om den mellanstatliga kommissionen inte följer ett beslut av skiljedomstolen, ska Frankrike behålla rätten att agera unilateralt för att säkerställa en fullständig, korrekt och snabb tillämpning av unionsrätten på den del av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen som omfattas av dess jurisdiktion.

| d) | Domstolar eller tribunaler som omfattas av artikel 19.1 i EU-fördraget ska ha exklusiv behörighet att besluta om överklaganden från koncessionsinnehavare för och användare av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen mot beslut som fattats av den mellanstatliga kommissionen i dess egenskap av nationell säkerhetsmyndighet i den mening som avses i artikel 3.7 i direktiv (EU) 2016/798. |
| --- | --- |

d)

Domstolar eller tribunaler som omfattas av artikel 19.1 i EU-fördraget ska ha exklusiv behörighet att besluta om överklaganden från koncessionsinnehavare för och användare av den fasta förbindelsen under Engelska kanalen mot beslut som fattats av den mellanstatliga kommissionen i dess egenskap av nationell säkerhetsmyndighet i den mening som avses i artikel 3.7 i direktiv (EU) 2016/798.

| e) | Det måste i alla hänseenden vara förenligt med unionsrätten. |
| --- | --- |

e)

Det måste i alla hänseenden vara förenligt med unionsrätten.

Artikel 2

Frankrike ska regelbundet hålla kommissionen underrättad om förhandlingarna med Förenade kungariket om det kompletterande avtalet och, när så är lämpligt, bjuda in kommissionen att delta i förhandlingarna som observatör.

Efter slutförandet av förhandlingarna ska Frankrike överlämna det utkast till kompletterande avtal som tagits fram till kommissionen. Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om detta.

Inom en månad från det att utkastet till kompletterande avtal har mottagits ska kommissionen fatta ett beslut om huruvida villkoren i artikel 1 i detta beslut är uppfyllda. Om kommissionen beslutar att de är uppfyllda får Frankrike underteckna och ingå det kompletterande avtalet.

Frankrike ska förse kommissionen med en kopia av det kompletterande avtalet inom en månad från dess ikraftträdande eller, om det kompletterande avtalet ska tillämpas provisoriskt, inom en månad från det att den provisoriska tillämpningen inleds.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2020.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 16 september 2020 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 oktober 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 14 oktober 2020.

2

(3)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

6

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/7

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2020/1532

av den 12 oktober 2020

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det sextiosjätte mötet i kommittén för Harmoniserade systemet inom ramen för Världstullorganisationen avseende det planerade antagandet av klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för konventionen om Harmoniserade systemet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 31, 43.2 och 207.4 första stycket jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 87/369/EEG (1) godkände unionen den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (2) samt ändringsprotokollet till denna konvention (3) (HS-konventionen), varigenom kommittén för Harmoniserade systemet (HS-kommittén) inrättades. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 87/369/EEG (1) godkände unionen den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (2) samt ändringsprotokollet till denna konvention (3) (HS-konventionen), varigenom kommittén för Harmoniserade systemet (HS-kommittén) inrättades.

| (2) | Enligt artikel 7.1 b och c i HS-konventionen ska HS-kommittén bland annat ansvara för utarbetandet av förklarande anmärkningar, klassificeringsuttalanden, andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt utarbetandet av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av Harmoniserade systemet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7.1 b och c i HS-konventionen ska HS-kommittén bland annat ansvara för utarbetandet av förklarande anmärkningar, klassificeringsuttalanden, andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt utarbetandet av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av Harmoniserade systemet.

| (3) | HS-kommittén förväntas vid sitt möte i september 2020 besluta om klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt besluta om rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för HS-konventionen. |
| --- | --- |

(3)

HS-kommittén förväntas vid sitt möte i september 2020 besluta om klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt besluta om rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för HS-konventionen.

| (4) | Det är viktigt att erinra om att enligt domstolens fasta rättspraxis ska, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll, det avgörande kriteriet för tullklassificering av varor i allmänhet vara varornas objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i texten till det relevanta numret i tullnomenklaturen och i anmärkningarna till avdelningar och kapitel. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt att erinra om att enligt domstolens fasta rättspraxis ska, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll, det avgörande kriteriet för tullklassificering av varor i allmänhet vara varornas objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i texten till det relevanta numret i tullnomenklaturen och i anmärkningarna till avdelningar och kapitel.

| (5) | Med avseende på klassificeringsuttalandena, klassificeringsbesluten, ändringarna av de förklarande anmärkningarna eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet, samt på rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av HS-konventionen, är det lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar, eftersom de klassificeringsuttalandena och vissa av de klassificeringsbesluten och ändringarna, när de godkänts, kommer att offentliggöras i ett meddelande från kommissionen enligt artikel 34.7 a iii i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (4) och bli tillämpliga på medlemsstaterna. Ståndpunkten kommer att uttryckas i HS-kommittén. |
| --- | --- |

(5)

Med avseende på klassificeringsuttalandena, klassificeringsbesluten, ändringarna av de förklarande anmärkningarna eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet, samt på rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av HS-konventionen, är det lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar, eftersom de klassificeringsuttalandena och vissa av de klassificeringsbesluten och ändringarna, när de godkänts, kommer att offentliggöras i ett meddelande från kommissionen enligt artikel 34.7 a iii i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (4) och bli tillämpliga på medlemsstaterna. Ståndpunkten kommer att uttryckas i HS-kommittén.

| (6) | Detta beslut kompletterar rådets beslut (EU) 2020/1410 (5). |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut kompletterar rådets beslut (EU) 2020/1410 (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det sextiosjätte mötet i kommittén för Harmoniserade systemet inom ramen för Världstullorganisationen, avseende godkännandet av förklarande anmärkningar, klassificeringsuttalanden eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för HS-konventionen återfinns i bilagan.

Artikel 2

Mindre tekniska ändringar av den ståndpunkt som avses i artikel 1 får överenskommas av unionens företrädare utan något ytterligare beslut av rådet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2020.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 om ingående av den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering samt upprättandet av ändringsprotokollet till denna konvention (EGT L 198, 20.7.1987, s. 1).

1

(2)  
  EGT L 198, 20.7.1987, s. 3.

2

(3)  Protokoll angående ändring i den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (EGT L 198, 20.7.1987, s. 11).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2020/1410 av den 25 september 2020 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det sextiosjätte mötet i kommittén för Harmoniserade systemet inom ramen för Världstullorganisationen avseende det planerade antagandet av klassificeringsuttalanden, klassificeringsbeslut, ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet eller andra anvisningar till ledning vid tolkningen av Harmoniserade systemet samt av rekommendationer för att säkerställa en enhetlig tolkning av Harmoniserade systemet inom ramen för konventionen om Harmoniserade systemet (EUT L 327, 8.10.2020, s. 1).

5

---

BILAGA

Denna bilaga kompletterar bilagan till beslut (EU) 2020/1410.

II.2

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 4 407,13 och 4 407,14 (blandningar av S‐P‐F (”spruce, pine and fir”, gran, tall och ädelgran) och Hem-fir (västamerikansk hemlock och ädelgran)) ska unionen stödja de jämförelser som WCO-sekretariatet föreslår i punkt 20 i dokument NC2753.

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 4 418,83 (I-balkar) ska unionen stödja de jämförelser som Japan föreslår i punkt 14 i dokument NC2753.

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 7 019,71 (tunn duk av glasfibrer) noterar unionen att den enda överföringen från HS 2017 skulle vara från undernummer 7 019,32.

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 8 462,62 och 8 462,63 (smidesmaskiner) ska unionen stödja bevarandet av alla de undernummer som föreslås för överföring enligt HS 2017, inklusive dem inom hakparentes.

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 8 519,81 (telefonsvarare) ska unionen stödja WCO-sekretariatets förslag i punkt 26 i dokument NC2704.

Vad gäller jämförelsetabellen för undernummer 8 539,51 (lysdiodmoduler (LED)) ska unionen stödja WCO-sekretariatets slutsats i punkt 24 i dokument NC2704.

Vad gäller jämförelsetabellen för det nya undernumret 8 541,51 (halvledarbaserade omvandlare) noterar unionen att det inte finns några belägg för att delar klassificeras separat i HS 2017-versionen. Således behövs inga ytterligare överföringar.

Vad gäller jämförelsetabellen för nummer 88.06 (obemannade luftfartyg) ska unionen stödja alternativ i) i punkt 25 i dokument NC2704.

Slutligen ska unionen stödja rättelsen av vissa redaktionella fel i utkasten till jämförelsetabellerna I och II, enligt bilagan till dokument NC2753.

III.4

Unionen skulle klassificera de tre produkterna enligt det nya undernumret 9 705,31 i HS 2022. Unionen noterar att både Kanada och WCO-sekretariatet stöder unionens förslag att stryka uppgiften ”coins generally known in the trade as ‘ancients’ or ‘ancient coins’
  ” (mynt som allmänt kallas ”antika” eller ”antika mynt”) i punkt 4 andra stycket i den nya delen A av FAHS till nummer 97.05.

III.5

Unionen ska stödja förslaget om ändring av FAHS, i vilket det anges att 3D‐skrivarpatroner med elektroniska komponenter eller mekaniska mekanismer bör klassificeras som delar till 3D-skrivare.

Unionen skulle klassificera de produkter som presenteras i både dokumenten NC2712 och NC2755 enligt nr 84.85 i HS 2022 som delar till 3D-skrivare med tanke på att de innehåller elektroniska komponenter för anslutning till en 3D-skrivare.

III.7

Rapport från det femtiosjunde mötet i underkommittén för översyn av HS (dok. NR1434)

III.8

| a) | Bilagorna C/4 och D/8 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna (HS 2022) (avdelning VI) |
| --- | --- |

a)

Bilagorna C/4 och D/8 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna (HS 2022) (avdelning VI)

| b) | Bilagorna C/5, D/9 och D/22 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna (HS 2022) (avdelning VII) |
| --- | --- |

b)

Bilagorna C/5, D/9 och D/22 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna (HS 2022) (avdelning VII)

| c) | Bilagorna C/8 och D/12 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XIII) |
| --- | --- |

c)

Bilagorna C/8 och D/12 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XIII)

| d) | Bilagorna C/13 och D/17 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XX) |
| --- | --- |

d)

Bilagorna C/13 och D/17 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XX)

| e) | Bilagorna C/14 och D/18 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna avseende viss utrustning för nöjesfält (förslag från Förenta staterna)
  Unionen ska samtycka till alla föreslagna ändringar i de dokumenten. |
| --- | --- |

e)

Bilagorna C/14 och D/18 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna avseende viss utrustning för nöjesfält (förslag från Förenta staterna)

Unionen ska samtycka till alla föreslagna ändringar i de dokumenten.

| f) | Bilagorna C/1 och D/5 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna till nummer 15.09 vad gäller andra jungfruoljor och nummer 15.15 vad gäller mikrobiella fetter och oljor
  Vad gäller FAHS till nummer 15.09 ska unionen stödja unionens förslag (alternativ 2) och det nya kanadensiska förslaget (alternativ 3). Avseende punkt D(2) ska unionen stödja användningen av ”eller” (alternativ 2) i stället för ”och/eller”.
  Vad gäller FAHS till nummer 15.15 ska unionen stödja användningen av uttrycket ”single cell organism” (encellig organism) (alternativ 1) och användningen av ”eller” (alternativ 2) i stället för ”och/eller”. I exemplen a och b ska unionen stödja användningen av uttrycket ”obtained from” (som erhållits ur) (alternativ 2). |
| --- | --- |

f)

Bilagorna C/1 och D/5 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna till nummer 15.09 vad gäller andra jungfruoljor och nummer 15.15 vad gäller mikrobiella fetter och oljor

Vad gäller FAHS till nummer 15.09 ska unionen stödja unionens förslag (alternativ 2) och det nya kanadensiska förslaget (alternativ 3). Avseende punkt D(2) ska unionen stödja användningen av ”eller” (alternativ 2) i stället för ”och/eller”.

Vad gäller FAHS till nummer 15.15 ska unionen stödja användningen av uttrycket ”single cell organism” (encellig organism) (alternativ 1) och användningen av ”eller” (alternativ 2) i stället för ”och/eller”. I exemplen a och b ska unionen stödja användningen av uttrycket ”obtained from” (som erhållits ur) (alternativ 2).

| g) | Bilagorna C/3 och D/7 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna avseende ”placebos” och ”double-blinded clinical trial kits” (placebo och testsatser för dubbelblindade kliniska prövningar) enligt nummer 30.06 (begäran från Australien)
  Vad gäller meningen ”The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials” (Placebo enligt detta nummer omfattar även [kontrollvacciner] [kontrollerade vacciner] [vacciner som används som kontrollsubstanser och] som godkänts för användning i godkända kliniska prövningar) ska unionen inte stödja att denna mening läggs till texten i punkt 12 i FAHS till nummer 30.06, eftersom det inte är klart vilken typ av ämnen den beskriver. Om de andra konventionsslutande parterna beslutar att lägga till det ska unionen stödja ”vaccines which are used as control substances” (alternativ 3), eller om flexibilitet krävs, ”control vaccines” (alternativ 1).
  Vad gäller meningen ”[Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]” ([Bland de aktiva ingredienser som ska testas kan ingå växtbaserade läkemedel [för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk].]) ska unionen vara fortsatt flexibel avseende ett tillägg av detta i texten, men ska inte stödja en öppen förteckning över exempel såsom föreslagits av Förenta staterna. |
| --- | --- |

g)

Bilagorna C/3 och D/7 – Möjliga ändringar av de förklarande anmärkningarna avseende ”placebos” och ”double-blinded clinical trial kits” (placebo och testsatser för dubbelblindade kliniska prövningar) enligt nummer 30.06 (begäran från Australien)

Vad gäller meningen ”The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials” (Placebo enligt detta nummer omfattar även [kontrollvacciner] [kontrollerade vacciner] [vacciner som används som kontrollsubstanser och] som godkänts för användning i godkända kliniska prövningar) ska unionen inte stödja att denna mening läggs till texten i punkt 12 i FAHS till nummer 30.06, eftersom det inte är klart vilken typ av ämnen den beskriver. Om de andra konventionsslutande parterna beslutar att lägga till det ska unionen stödja ”vaccines which are used as control substances” (alternativ 3), eller om flexibilitet krävs, ”control vaccines” (alternativ 1).

Vad gäller meningen ”[Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]” ([Bland de aktiva ingredienser som ska testas kan ingå växtbaserade läkemedel [för terapeutiskt eller profylaktiskt bruk].]) ska unionen vara fortsatt flexibel avseende ett tillägg av detta i texten, men ska inte stödja en öppen förteckning över exempel såsom föreslagits av Förenta staterna.

| h) | Bilagorna C/6 och D/10 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning IX)
  Unionen ska stödja förslaget om att lägga till förklarande anmärkningar till undernummer 4 412,41, 4 412,42 och 4 412,49. Unionen ska begära att den föreslagna texten analyseras ytterligare och förbättras så att den överensstämmer med nuvarande klassificeringspraxis i unionen (till exempel vad gäller fanérens riktning). |
| --- | --- |

h)

Bilagorna C/6 och D/10 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning IX)

Unionen ska stödja förslaget om att lägga till förklarande anmärkningar till undernummer 4 412,41, 4 412,42 och 4 412,49. Unionen ska begära att den föreslagna texten analyseras ytterligare och förbättras så att den överensstämmer med nuvarande klassificeringspraxis i unionen (till exempel vad gäller fanérens riktning).

| i) | Bilagorna C/7 och D/11 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelningarna XI och XII)
  Unionen ska stödja tillägget av ”paraseismic wall covering” (jordbävningssäker väggbeklädnad) och ”geotextiles” (geotextilier) i förteckningen över exempel på elektroniska textilier. I texten om geotextilier ska unionen stödja texten ”a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres” (en sensor tillverkad av fibrer eller som åtminstone är helt integrerad i fibrerna) (alternativ 2) såsom tidigare föreslagits av unionen.
  Unionen ska stödja det preliminära antagandet av de texter som godkänts av underkommittén för översyn av HS. |
| --- | --- |

i)

Bilagorna C/7 och D/11 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelningarna XI och XII)

Unionen ska stödja tillägget av ”paraseismic wall covering” (jordbävningssäker väggbeklädnad) och ”geotextiles” (geotextilier) i förteckningen över exempel på elektroniska textilier. I texten om geotextilier ska unionen stödja texten ”a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres” (en sensor tillverkad av fibrer eller som åtminstone är helt integrerad i fibrerna) (alternativ 2) såsom tidigare föreslagits av unionen.

Unionen ska stödja det preliminära antagandet av de texter som godkänts av underkommittén för översyn av HS.

| j) | Bilagorna C/12 och D/16 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XVII)
  Unionen ska stödja tillägg av en hänvisning till permanent integrerade kameror i punkt 3 i FAHS till nummer 88.06, under förutsättning att klassificeringsuttalandet som klassificerar en drönare med integrerad kamera enligt nummer 85.25 ses över och görs samstämmig med HS 2022 och FAHS.
  Vad gäller punkt 4 i FAHS till nummer 88.06 ska unionen stödja Kinas förslag med ytterligare tekniska kriterier som införs av unionen (andra alternativet). |
| --- | --- |

j)

Bilagorna C/12 och D/16 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till följd av rekommendationen enligt artikel 16 av den 28 juni 2019 (avdelning XVII)

Unionen ska stödja tillägg av en hänvisning till permanent integrerade kameror i punkt 3 i FAHS till nummer 88.06, under förutsättning att klassificeringsuttalandet som klassificerar en drönare med integrerad kamera enligt nummer 85.25 ses över och görs samstämmig med HS 2022 och FAHS.

Vad gäller punkt 4 i FAHS till nummer 88.06 ska unionen stödja Kinas förslag med ytterligare tekniska kriterier som införs av unionen (andra alternativet).

| k) | Bilagorna C/15 och D/19 – Möjlig ändring av de förklarande anmärkningarna till kapitel 97 avseende vissa kulturföremål (förslag från Förenta staterna)
  Unionen ska inte stödja den förteckning över föremål som nämns som exempel, eftersom dessa är mycket specifika och av begränsad nytta vad gäller att förklara omfattningen av de föremål som ska klassificeras enligt undernummer 9 705,10.
  Unionen noterar också att definitionerna och exemplen inte skulle klargöra hur exempelvis ”traditional national costumes” (traditionella nationella dräkter) eller ”old cars” (gamla bilar) ska klassificeras. |
| --- | --- |

k)

Bilagorna C/15 och D/19 – Möjlig ändring av de förklarande anmärkningarna till kapitel 97 avseende vissa kulturföremål (förslag från Förenta staterna)

Unionen ska inte stödja den förteckning över föremål som nämns som exempel, eftersom dessa är mycket specifika och av begränsad nytta vad gäller att förklara omfattningen av de föremål som ska klassificeras enligt undernummer 9 705,10.

Unionen noterar också att definitionerna och exemplen inte skulle klargöra hur exempelvis ”traditional national costumes” (traditionella nationella dräkter) eller ”old cars” (gamla bilar) ska klassificeras.

| l) | Bilagorna C/16 och D/20 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till de allmänna bestämmelserna för tolkning (HS 2022)
  Unionen ska stödja WCO-sekretariatets ursprungliga förslag (alternativ 1, med användning av termen ”merely” (endast), men vara flexibel för uttrycket ”not further worked than” (inte mer bearbetad än)) samt begära att texterna görs samstämmiga på engelska och franska. |
| --- | --- |

l)

Bilagorna C/16 och D/20 – Ändringar av de förklarande anmärkningarna till de allmänna bestämmelserna för tolkning (HS 2022)

Unionen ska stödja WCO-sekretariatets ursprungliga förslag (alternativ 1, med användning av termen ”merely” (endast), men vara flexibel för uttrycket ”not further worked than” (inte mer bearbetad än)) samt begära att texterna görs samstämmiga på engelska och franska.

III.9

Unionen ska samtycka till de föreslagna ändringarna av det nya tredje stycket till nummer 71.04 och skapandet av en ny punkt 3 i de förklarande anmärkningarna till undernummer 7 104,91.

III.10

Unionen skulle klassificera produkten enligt nummer 85.41.

---