# Euroopan unionin L 244/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.244.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 244 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta13. syyskuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.244.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 244

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta13. syyskuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 875/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 876/2013, annettu 28 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten kollegioita koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 877/2013, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2013, Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 täydentämisestä | 23 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 878/2013, annettu 12 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 32 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/453/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5904)

   (
  1
  ) | 34 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 875/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 876/2013, annettu 28 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten kollegioita koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (
  1
  )

1

19

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 877/2013, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2013, Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 täydentämisestä

23

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 878/2013, annettu 12 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

32

PÄÄTÖKSET

2013/453/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5904)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5904)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |
| | * | Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

*

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 875/2013,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2013,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, tietyn Thaimaasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 kuuluvan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1–12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, tietyn Thaimaasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 kuuluvan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1–12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

| (2) | Asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) muutettiin asetusta (EY) N:o 682/2007 yhdelle yritykselle ja ”kaikille muille yrityksille” määrätyn tullin määrän osalta. Tullit ovat suuruudeltaan 3,1–14,3 prosenttia. Kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden tarjoamat sitoumukset oli hyväksytty komission päätöksellä 2007/424/EY (4), tuleva tuonti vapautettiin tullista. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) muutettiin asetusta (EY) N:o 682/2007 yhdelle yritykselle ja ”kaikille muille yrityksille” määrätyn tullin määrän osalta. Tullit ovat suuruudeltaan 3,1–14,3 prosenttia. Kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden tarjoamat sitoumukset oli hyväksytty komission päätöksellä 2007/424/EY (4), tuleva tuonti vapautettiin tullista.

| (3) | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 847/2009 (5) katsottiin, etteivät kiinteään vähimmäistuontihintaan perustuvat hintasitoumukset enää olleet tarkoituksenmukaisia polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseksi. Hyväksytyt sitoumukset peruutettiin, ja kymmenen muun thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumustarjoukset hylättiin. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 847/2009 (5) katsottiin, etteivät kiinteään vähimmäistuontihintaan perustuvat hintasitoumukset enää olleet tarkoituksenmukaisia polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseksi. Hyväksytyt sitoumukset peruutettiin, ja kymmenen muun thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumustarjoukset hylättiin.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (6) johdosta komissiota pyydettiin 19 päivänä maaliskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD), jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia valmistetun tai säilötyn sokerimaissin kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (6) johdosta komissiota pyydettiin 19 päivänä maaliskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD), jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia valmistetun tai säilötyn sokerimaissin kokonaistuotannosta unionissa.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä kesäkuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7). |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä kesäkuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7).

4.   Tutkimus

4.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.2   Menettelyn osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Thaimaan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Thaimaan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(9)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (10) | Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Thaimaassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Thaimaassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (11) | Komissio sai täydelliset tiedot 17 thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta otoksen valitsemista varten; näistä yhdeksän vei tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen päätettiin valita kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden yhteenlaskettu vientimäärä muodosti 90 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(11)

Komissio sai täydelliset tiedot 17 thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta otoksen valitsemista varten; näistä yhdeksän vei tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen päätettiin valita kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden yhteenlaskettu vientimäärä muodosti 90 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (12) | Koska etuyhteydettömiltä tuojilta saatiin ainoastaan yksi vastaus, otantaa ei käytetty etuyhteydettömiin tuojiin. |
| --- | --- |

(12)

Koska etuyhteydettömiltä tuojilta saatiin ainoastaan yksi vastaus, otantaa ei käytetty etuyhteydettömiin tuojiin.

| (13) | Menettelyyn osallistuvien unionin tuottajien suuren määrän takia vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, että komissio oli alustavasti valinnut unionin tuottajista vahingon määrittämistä varten otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Esivalinta oli tehty käyttämällä komission käytettävissä vireillepanovaiheessa olleita tietoja, ja se perustui tuottajien myyntimäärään, tuotantomäärään ja sijaintiin unionissa. Ehdotettu otanta vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Lisäksi ehdotettu otos on edustava yritysten maantieteellisen sijainnin osalta, koska siihen kuuluu yrityksiä kolmesta eri jäsenvaltiosta. Unionin tuottajia on kuultu ehdotetusta otoksesta vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä. Koska tuottajia ei ilmoittautunut lisää eikä otoksesta saatu huomautuksia, ehdotettu otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(13)

Menettelyyn osallistuvien unionin tuottajien suuren määrän takia vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, että komissio oli alustavasti valinnut unionin tuottajista vahingon määrittämistä varten otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Esivalinta oli tehty käyttämällä komission käytettävissä vireillepanovaiheessa olleita tietoja, ja se perustui tuottajien myyntimäärään, tuotantomäärään ja sijaintiin unionissa. Ehdotettu otanta vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Lisäksi ehdotettu otos on edustava yritysten maantieteellisen sijainnin osalta, koska siihen kuuluu yrityksiä kolmesta eri jäsenvaltiosta. Unionin tuottajia on kuultu ehdotetusta otoksesta vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä. Koska tuottajia ei ilmoittautunut lisää eikä otoksesta saatu huomautuksia, ehdotettu otos vahvistettiin.

| (14) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuottajien otos oli valittu ainoastaan pyynnön esittäjien joukosta ja että otokseen olisi pitänyt pyrkiä saamaan muita tuottajia kuin pyynnön esittäjiä. |
| --- | --- |

(14)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuottajien otos oli valittu ainoastaan pyynnön esittäjien joukosta ja että otokseen olisi pitänyt pyrkiä saamaan muita tuottajia kuin pyynnön esittäjiä.

| (15) | Kaikkia tiedossa olleita unionin tuottajia, niin pyynnön esittäjiä kuin muitakin, pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Kymmenen unionin tuottajaa, joiden joukossa oli sekä pyynnön esittäjiä että muita tuottajia, toimittivat tietoja otoksen valintaa varten. Kuten edellä johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, valittu otos vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Komissio katsoo, että valittu otos on maantieteellisesti edustava, olivatpa tuottajat pyynnön esittäjiä tai eivät. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(15)

Kaikkia tiedossa olleita unionin tuottajia, niin pyynnön esittäjiä kuin muitakin, pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Kymmenen unionin tuottajaa, joiden joukossa oli sekä pyynnön esittäjiä että muita tuottajia, toimittivat tietoja otoksen valintaa varten. Kuten edellä johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, valittu otos vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Komissio katsoo, että valittu otos on maantieteellisesti edustava, olivatpa tuottajat pyynnön esittäjiä tai eivät. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (16) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille sekä etuyhteydettömälle tuojalle. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Ranska |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille sekä etuyhteydettömälle tuojalle. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Ranska

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Ranska |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Ranska

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Unkari |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Unkari

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia;

| b) | Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Agri Sol., Ltd, Pathumthani City |
| --- | --- | --- |

b)

Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Agri Sol., Ltd, Pathumthani City

| — | Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok

| — | Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.

| (17) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(17)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (18) | Tarkasteltavana oleva tuote on Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin ex 2001 90 30, ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2005 80 00. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana oleva tuote on Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin ex 2001 90 30, ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2005 80 00.

| (19) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että säilöntätavasta riippumatta tarkasteltavana olevilla erityyppisillä tuotteilla on kaikilla samat biologiset ja kemialliset ominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(19)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että säilöntätavasta riippumatta tarkasteltavana olevilla erityyppisillä tuotteilla on kaikilla samat biologiset ja kemialliset ominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen.

| (20) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että sokerimaissin CN-koodit eivät kata ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan myös merkittävät määrät purkitettua minimaissia, jota unionissa ei tuoteta ja joka ei ole samankaltainen tuote. Ne väittivät, että komission tiedoissa olisi mukana myös minimaissia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(20)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että sokerimaissin CN-koodit eivät kata ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan myös merkittävät määrät purkitettua minimaissia, jota unionissa ei tuoteta ja joka ei ole samankaltainen tuote. Ne väittivät, että komission tiedoissa olisi mukana myös minimaissia koskevat tiedot.

| (21) | Tutkimus tehtiin ainoastaan toimenpiteiden kohteena olevasta tuotteesta käyttämällä sitä vastaavaa Taric-koodia, johon minimaissi ei kuulu. Tämän vuoksi väite hylätään asiavirheen perusteella. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimus tehtiin ainoastaan toimenpiteiden kohteena olevasta tuotteesta käyttämällä sitä vastaavaa Taric-koodia, johon minimaissi ei kuulu. Tämän vuoksi väite hylätään asiavirheen perusteella.

2.   Samankaltainen tuote

| (22) | Todettiin, että unionin tuotannonalan tuottamalla ja unionissa myymällä sokerimaissilla sekä Thaimassa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja niillä on samat peruskäyttötarkoitukset kuin Thaimassa tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä sokerimaissilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(22)

Todettiin, että unionin tuotannonalan tuottamalla ja unionissa myymällä sokerimaissilla sekä Thaimassa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja niillä on samat peruskäyttötarkoitukset kuin Thaimassa tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä sokerimaissilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (23) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(23)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

1.   Alustavat huomautukset

| (24) | Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittavien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittaneiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on noin 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(24)

Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittavien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittaneiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on noin 90 prosenttia.

| (25) | Koska kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu vientimäärä oli noin 25 prosenttia Thaimaan kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelussa oli käytettävä muista lähteistä saatuja tietoja, kuten tarkastelupyyntöä, käytettävissä olevia Thaimaan tulliviranomaisilta saatuja vientitilastoja ja Eurostatin tuontitilastoja. |
| --- | --- |

(25)

Koska kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu vientimäärä oli noin 25 prosenttia Thaimaan kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelussa oli käytettävä muista lähteistä saatuja tietoja, kuten tarkastelupyyntöä, käytettävissä olevia Thaimaan tulliviranomaisilta saatuja vientitilastoja ja Eurostatin tuontitilastoja.

| (26) | Myyntiä kauppiaille Thaimaassa ei ole otettu huomioon polkumyyntimarginaalin määrittämisessä, jos tavarat oli tarkoitettu tuntemattomiin vientikohteisiin. |
| --- | --- |

(26)

Myyntiä kauppiaille Thaimaassa ei ole otettu huomioon polkumyyntimarginaalin määrittämisessä, jos tavarat oli tarkoitettu tuntemattomiin vientikohteisiin.

| (27) | Samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa myös tässä tutkimuksessa todettiin, että eräät vientiä harjoittavat tuottajat hankkivat osan myymästään tarkasteltavana olevasta tuotteesta ulkopuolisilta toimittajilta. Tässä tutkimuksessa ei ole polkumyyntimarginaaleja laskettaessa otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä, jos valmistaja on joku muu kuin kyseinen vientiä harjoittava tuottaja. |
| --- | --- |

(27)

Samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa myös tässä tutkimuksessa todettiin, että eräät vientiä harjoittavat tuottajat hankkivat osan myymästään tarkasteltavana olevasta tuotteesta ulkopuolisilta toimittajilta. Tässä tutkimuksessa ei ole polkumyyntimarginaaleja laskettaessa otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä, jos valmistaja on joku muu kuin kyseinen vientiä harjoittava tuottaja.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

2.1   Normaaliarvon määritys

| (28) | Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti ensin kunkin kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ollut edustavaa niiden unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna eli olivatko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntimäärät vähintään viisi prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärästä unioniin. |
| --- | --- |

(28)

Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti ensin kunkin kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ollut edustavaa niiden unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna eli olivatko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntimäärät vähintään viisi prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärästä unioniin.

| (29) | Samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi yhden otokseen kuuluneen yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(29)

Samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi yhden otokseen kuuluneen yrityksen osalta.

| (30) | Tämän jälkeen tarkasteltiin, olivatko kyseisen yrityksen kotimaiseen kulutukseen myymän samankaltaisen tuotteen tyypit samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. Kunkin tällaisen tuotetyypin osalta määritettiin, oliko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimaiseen kulutukseen tarkoitettu myynti oli riittävän edustavaa, jos sen määrä oli vähintään viisi prosenttia unioniin tuodun vastaavantyyppisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä |
| --- | --- |

(30)

Tämän jälkeen tarkasteltiin, olivatko kyseisen yrityksen kotimaiseen kulutukseen myymän samankaltaisen tuotteen tyypit samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. Kunkin tällaisen tuotetyypin osalta määritettiin, oliko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimaiseen kulutukseen tarkoitettu myynti oli riittävän edustavaa, jos sen määrä oli vähintään viisi prosenttia unioniin tuodun vastaavantyyppisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä

| (31) | Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen yrityksen osalta ainoastaan yksi samankaltaisen tuotteen tyyppi oli suoraan verrattavissa unioniin vietyyn tyyppiin. Lisäksi kyseisen tyypin myyntimäärät kotimarkkinoilla olivat riittävän edustavat. |
| --- | --- |

(31)

Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen yrityksen osalta ainoastaan yksi samankaltaisen tuotteen tyyppi oli suoraan verrattavissa unioniin vietyyn tyyppiin. Lisäksi kyseisen tyypin myyntimäärät kotimarkkinoilla olivat riittävän edustavat.

| (32) | Tämän jälkeen tutkittiin, myydäänkö johdanto-osan kappaleessa 31 mainittua kyseisen yrityksen tuotetyyppiä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen tuotetyypin osalta. |
| --- | --- |

(32)

Tämän jälkeen tutkittiin, myydäänkö johdanto-osan kappaleessa 31 mainittua kyseisen yrityksen tuotetyyppiä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen tuotetyypin osalta.

| (33) | Todettiin, että yli 80 prosenttia kotimaiseen kulutukseen tarkoitetusta myyntimäärästä oli kannattavaa, ja 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki tämäntyyppiset myyntitapahtumat otettiin huomioon normaaliarvoa määritettäessä. |
| --- | --- |

(33)

Todettiin, että yli 80 prosenttia kotimaiseen kulutukseen tarkoitetusta myyntimäärästä oli kannattavaa, ja 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki tämäntyyppiset myyntitapahtumat otettiin huomioon normaaliarvoa määritettäessä.

| (34) | Mikäli kotimainen myynti oli edustavaa ja tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkasteltavana olevan tuotteen tyypin normaaliarvo määritettiin kotimarkkinamyynnissä veloitettujen kyseisen tyypin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Mikäli kotimainen myynti oli edustavaa ja tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkasteltavana olevan tuotteen tyypin normaaliarvo määritettiin kotimarkkinamyynnissä veloitettujen kyseisen tyypin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (35) | Niiden kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, joiden kotimaista myyntiä ei katsottu edustavaksi (yksi ei myynyt samankaltaista tuotetta lainkaan kotimarkkinoilla), ja kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jonka kokonaismyynti katsottiin edustavaksi mutta jonka kotimaisia myyntimääriä joidenkin samankaltaisen tuotteen tyyppien osalta ei katsottu edustaviksi, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Niiden kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, joiden kotimaista myyntiä ei katsottu edustavaksi (yksi ei myynyt samankaltaista tuotetta lainkaan kotimarkkinoilla), ja kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jonka kokonaismyynti katsottiin edustavaksi mutta jonka kotimaisia myyntimääriä joidenkin samankaltaisen tuotteen tyyppien osalta ei katsottu edustaviksi, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (36) | Normaaliarvo muodostettiin siten, että kunkin unioniin viedyn tuotetyypin tuotantokustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. |
| --- | --- |

(36)

Normaaliarvo muodostettiin siten, että kunkin unioniin viedyn tuotetyypin tuotantokustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

| (37) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto laskettiin niille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joilla oli kotimaan myyntiä yli tai alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvista myyntimääristä, tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimaisen myynnin perusteella. |
| --- | --- |

(37)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto laskettiin niille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joilla oli kotimaan myyntiä yli tai alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvista myyntimääristä, tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimaisen myynnin perusteella.

| (38) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto muodostettiin kolmannelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimaassa, johdanto-osan kappaleessa 37 mainittujen kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton painotetusta keskiarvosta. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto muodostettiin kolmannelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimaassa, johdanto-osan kappaleessa 37 mainittujen kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton painotetusta keskiarvosta.

| (39) | Kaksi asianomaista osapuolta vastusti johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyä menetelmää, eli voiton käyttämistä normaaliarvon määrittämiseen, kun kyseinen voitto perustuu kotimaisiin myyntitapahtumiin, joiden osuus unioniin myydystä määrästä on alle viisi prosenttia. Ne väittävät, että jos kotimaisten myyntitapahtumien määrä ei ole riittävä ollakseen edustava, näistä myyntitapahtumista saatua voittoa ei tulisi käyttää. |
| --- | --- |

(39)

Kaksi asianomaista osapuolta vastusti johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyä menetelmää, eli voiton käyttämistä normaaliarvon määrittämiseen, kun kyseinen voitto perustuu kotimaisiin myyntitapahtumiin, joiden osuus unioniin myydystä määrästä on alle viisi prosenttia. Ne väittävät, että jos kotimaisten myyntitapahtumien määrä ei ole riittävä ollakseen edustava, näistä myyntitapahtumista saatua voittoa ei tulisi käyttää.

| (40) | Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin kuitenkin samaa menetelmää, ja koska olosuhteet eivät ole muuttuneet, komissio katsoo menetelmän olevan yhä perusteltu tähän menettelyyn. |
| --- | --- |

(40)

Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin kuitenkin samaa menetelmää, ja koska olosuhteet eivät ole muuttuneet, komissio katsoo menetelmän olevan yhä perusteltu tähän menettelyyn.

2.2   Vientihinnan määrittäminen

| (41) | Kaikki otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unionin riippumattomien asiakkaiden maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Kaikki otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unionin riippumattomien asiakkaiden maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.

2.3   Vertailu ja oikaisut

| (42) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (43) | Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastauskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erojen mukaisesti aina, kun se oli tarpeen ja perusteltua. |
| --- | --- |

(43)

Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastauskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erojen mukaisesti aina, kun se oli tarpeen ja perusteltua.

| (44) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaisesti tehtiin oikaisuja eritasoisen kaupan määrän perusteella niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden kotimaan myynnissä käytetään omaa tuotemerkkiä mutta joiden myynti unioniin tapahtuu vähittäismyyjien tuotemerkkiä käyttäen. Oikaisun taso – joka laskettiin normaaliarvon määrittämisessä käytetyn voittomarginaalin alenemisena, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan – on arvioitu sen suhteen perusteella, joka vallitsee unionin tuotannonalan saamien voittomarginaalien välillä, kun vertaillaan omalla tuotemerkillä varustettuja tuotteita ja kaikkia tuotteita. Näin ollen voittomarginaalia alennettiin 20–50 prosenttia. |
| --- | --- |

(44)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaisesti tehtiin oikaisuja eritasoisen kaupan määrän perusteella niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden kotimaan myynnissä käytetään omaa tuotemerkkiä mutta joiden myynti unioniin tapahtuu vähittäismyyjien tuotemerkkiä käyttäen. Oikaisun taso – joka laskettiin normaaliarvon määrittämisessä käytetyn voittomarginaalin alenemisena, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan – on arvioitu sen suhteen perusteella, joka vallitsee unionin tuotannonalan saamien voittomarginaalien välillä, kun vertaillaan omalla tuotemerkillä varustettuja tuotteita ja kaikkia tuotteita. Näin ollen voittomarginaalia alennettiin 20–50 prosenttia.

| (45) | Kaksi asianomaista osapuolta katsoi, että Thaimaan kotimarkkinoita ja unionin markkinoita ei voida verrata toisiinsa, koska markkinoiden koko on erilainen ja thaimaalaiset tuottajat myyvät kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillään. |
| --- | --- |

(45)

Kaksi asianomaista osapuolta katsoi, että Thaimaan kotimarkkinoita ja unionin markkinoita ei voida verrata toisiinsa, koska markkinoiden koko on erilainen ja thaimaalaiset tuottajat myyvät kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillään.

| (46) | Ensiksikin on muistettava, että johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, että Thaimaan kotimarkkinoilla myyty sokerimaissi ja unionin markkinoille vietäväksi myyty sokerimaissi ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(46)

Ensiksikin on muistettava, että johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, että Thaimaan kotimarkkinoilla myyty sokerimaissi ja unionin markkinoille vietäväksi myyty sokerimaissi ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

| (47) | Toiseksi kaupankäynnin määrien eroavuuksien vuoksi voittomarginaalia oikaistiin alaspäin 20–50 prosenttia kotimaisesta omalla tuotemerkillä tapahtuneesta myynnistä saadusta voittomarginaalista. Myös tämä on alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaista. |
| --- | --- |

(47)

Toiseksi kaupankäynnin määrien eroavuuksien vuoksi voittomarginaalia oikaistiin alaspäin 20–50 prosenttia kotimaisesta omalla tuotemerkillä tapahtuneesta myynnistä saadusta voittomarginaalista. Myös tämä on alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaista.

2.4   Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (48) | Edellä mainitusta johtuen polkumyyntimarginaalit prosentteina ilmaistuina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta olivat 8–44 prosenttia. |
| --- | --- |

(48)

Edellä mainitusta johtuen polkumyyntimarginaalit prosentteina ilmaistuina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta olivat 8–44 prosenttia.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.1   Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

| (49) | Sokerimaissin tuotanto riippuu siitä, miten paljon tuoretta sokerimaissia on saatavilla välittömästi sadonkorjuun jälkeen säilyketehtaalle toimitettuna. Tuore sokerimaissi tulisi säilöä 24 tunnin kuluessa sadonkorjuusta, minkä vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti on suoraan yhteydessä juuri korjatun sokerimaissin saatavuuteen. |
| --- | --- |

(49)

Sokerimaissin tuotanto riippuu siitä, miten paljon tuoretta sokerimaissia on saatavilla välittömästi sadonkorjuun jälkeen säilyketehtaalle toimitettuna. Tuore sokerimaissi tulisi säilöä 24 tunnin kuluessa sadonkorjuusta, minkä vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti on suoraan yhteydessä juuri korjatun sokerimaissin saatavuuteen.

| (50) | Thaimaassa sadonkorjuukausi kestää noin 9–10 kuukautta vuodessa, ja se käsittää kaksi satoa vuodessa. Tarkasteltaessa käytettävissä olevaa teknistä tuotantokapasiteettia on otettava huomioon satokausiin liittyvät raaka-aineesta aiheutuvat rajoitukset. |
| --- | --- |

(50)

Thaimaassa sadonkorjuukausi kestää noin 9–10 kuukautta vuodessa, ja se käsittää kaksi satoa vuodessa. Tarkasteltaessa käytettävissä olevaa teknistä tuotantokapasiteettia on otettava huomioon satokausiin liittyvät raaka-aineesta aiheutuvat rajoitukset.

| (51) | Otokseen sisältyvien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu tekninen tuotantokapasiteetti oli 130 000–150 000 tonnia. Käytettävissä olevan teknisen kapasiteetin todellinen käyttöaste oli 50–80 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Otokseen sisältyvien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu tekninen tuotantokapasiteetti oli 130 000–150 000 tonnia. Käytettävissä olevan teknisen kapasiteetin todellinen käyttöaste oli 50–80 prosenttia.

| (52) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että vaikka otetaan huomioon teknisen kapasiteetin sopeuttaminen raaka-aineiden saatavuuteen, käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti oli arvioitu liian suureksi. |
| --- | --- |

(52)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että vaikka otetaan huomioon teknisen kapasiteetin sopeuttaminen raaka-aineiden saatavuuteen, käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti oli arvioitu liian suureksi.

| (53) | Kuten edellä johdanto-osan 50 kappaleessa painotetaan, teknistä kapasiteettia ei voida täysin käyttää, koska juuri korjattua sokerimaissia ei ole saatavilla kaikkina kausina. Tutkimuksessa on kuitenkin todettu, että muutamat otokseen kuuluvat tuottajat pääsevät 80 prosentin ja sitä suurempiinkin kapasiteetin käyttöastelukuihin, kun taas muiden otokseen kuuluvien tuottajien kapasiteetin käyttöaste on paljon alhaisempi. Koska kaikilla tuottajilla on toisiinsa verrattavat mahdollisuudet hankkia raaka-aineita, kyseistä alempaa käyttöastetta ei voida selittää pelkästään sillä, että juuri korjattua sokerimaissia ei ole kaikkina kausina saatavilla. |
| --- | --- |

(53)

Kuten edellä johdanto-osan 50 kappaleessa painotetaan, teknistä kapasiteettia ei voida täysin käyttää, koska juuri korjattua sokerimaissia ei ole saatavilla kaikkina kausina. Tutkimuksessa on kuitenkin todettu, että muutamat otokseen kuuluvat tuottajat pääsevät 80 prosentin ja sitä suurempiinkin kapasiteetin käyttöastelukuihin, kun taas muiden otokseen kuuluvien tuottajien kapasiteetin käyttöaste on paljon alhaisempi. Koska kaikilla tuottajilla on toisiinsa verrattavat mahdollisuudet hankkia raaka-aineita, kyseistä alempaa käyttöastetta ei voida selittää pelkästään sillä, että juuri korjattua sokerimaissia ei ole kaikkina kausina saatavilla.

| (54) | Thai Food Processors Associationin toimittamien tietojen perusteella Thaimaan yhteenlaskettu vientimäärä ulkomaille kasvoi jatkuvasti noin 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja saavutti 150 000–200 000 tonnin määrän tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että saatavilla oleva sokerimaissin määrä voi nousta ja tosiasiallisesti nouseekin, kun vientiä harjoittavat tuottajat tarvitsevat määrän lisäystä. Näin ollen todetaan, että keltaisen maissin kokonaistuotanto Thaimaassa vaihteli tarkastelujaksolla 4,1 miljoonasta 4,5 miljoonaan tonniin. Vaikka keltaisen maissin ja sokerimaissin tuotantoa ei voida verrata täysin toisiinsa, jo pelkkä tuotantomäärien valtava ero osoittaa selvästi, että pienikin siirtymä keltaisen maissin tuotannosta sokerimaissin tuotantoon voi vaikuttaa huomattavasti sokerimaissin tuotannon kokonaismäärään Thaimaassa. |
| --- | --- |

(54)

Thai Food Processors Associationin toimittamien tietojen perusteella Thaimaan yhteenlaskettu vientimäärä ulkomaille kasvoi jatkuvasti noin 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja saavutti 150 000–200 000 tonnin määrän tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että saatavilla oleva sokerimaissin määrä voi nousta ja tosiasiallisesti nouseekin, kun vientiä harjoittavat tuottajat tarvitsevat määrän lisäystä. Näin ollen todetaan, että keltaisen maissin kokonaistuotanto Thaimaassa vaihteli tarkastelujaksolla 4,1 miljoonasta 4,5 miljoonaan tonniin. Vaikka keltaisen maissin ja sokerimaissin tuotantoa ei voida verrata täysin toisiinsa, jo pelkkä tuotantomäärien valtava ero osoittaa selvästi, että pienikin siirtymä keltaisen maissin tuotannosta sokerimaissin tuotantoon voi vaikuttaa huomattavasti sokerimaissin tuotannon kokonaismäärään Thaimaassa.

| (55) | Tämän perusteella todettiin, että kolme otokseen kuuluvaa tuottajaa pystyisi lisäämään tuotantoaan noin 40 000–60 000 tonnia vuodessa (todellinen käyttämätön kapasiteetti), mikä on noin kaksin- tai kolminkertainen määrä verrattuna thaimaalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiin unioniin. |
| --- | --- |

(55)

Tämän perusteella todettiin, että kolme otokseen kuuluvaa tuottajaa pystyisi lisäämään tuotantoaan noin 40 000–60 000 tonnia vuodessa (todellinen käyttämätön kapasiteetti), mikä on noin kaksin- tai kolminkertainen määrä verrattuna thaimaalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiin unioniin.

| (56) | Jo pelkästään otokseen kuuluvien tuottajien todellista käyttämätöntä kapasiteettia voidaan näin ollen pitää huomattavana. Lisäksi on olemassa 15 muuta tiedossa olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa, joilla myös on mahdollisuus hankkia sokerimaissia Thaimaan laajasta tuotannosta. |
| --- | --- |

(56)

Jo pelkästään otokseen kuuluvien tuottajien todellista käyttämätöntä kapasiteettia voidaan näin ollen pitää huomattavana. Lisäksi on olemassa 15 muuta tiedossa olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa, joilla myös on mahdollisuus hankkia sokerimaissia Thaimaan laajasta tuotannosta.

| (57) | Tiedoista, joita on kerätty muista lähteistä, kuten






  — | vientiä harjoittavien tuottajien internet-tiedoista, |
| --- | --- | --- |

(57)

Tiedoista, joita on kerätty muista lähteistä, kuten

—

vientiä harjoittavien tuottajien internet-tiedoista,

| — | otoksen yhteydessä kerätyistä tiedoista ja |
| --- | --- |

—

otoksen yhteydessä kerätyistä tiedoista ja

| — | perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetusta tietokannasta saaduista tiedoista, |
| --- | --- |

—

perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetusta tietokannasta saaduista tiedoista,

voidaan päätellä, että ainakin kahdella suurella vientiä harjoittavalla tuottajalla, joista yksi toimi yhteistyössä polkumyynnin jatkumista koskevassa tarkastelussa mutta jota ei otettu mukaan otokseen ja joka ei näin ollen toimittanut tätä seikkaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja, on kapasiteettia yhteensä 50 000–100 000 tonnia.

| (58) | Lisäksi ei ole todisteita, jotka viittaisivat siihen, että Thaimaan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, mikäli Thaimaan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia käytettäisiin. Erityisesti on otettava huomioon, että Thaimaan kotimaiset markkinat ovat suppeat ja niiden osuus kaikkien otokseen kuuluvien thaimaalaisten tuottajien kokonaismyynnistä on keskimäärin vain yhdestä kahteen prosenttia. Tämä vahvistaa päätelmän, että kaikki sokerimaissin lisätuotanto viedään Thaimaasta ulkomaille. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi ei ole todisteita, jotka viittaisivat siihen, että Thaimaan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, mikäli Thaimaan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia käytettäisiin. Erityisesti on otettava huomioon, että Thaimaan kotimaiset markkinat ovat suppeat ja niiden osuus kaikkien otokseen kuuluvien thaimaalaisten tuottajien kokonaismyynnistä on keskimäärin vain yhdestä kahteen prosenttia. Tämä vahvistaa päätelmän, että kaikki sokerimaissin lisätuotanto viedään Thaimaasta ulkomaille.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (59) | Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kotimarkkinoilla veloitettuihin hintoihin toi esille kaksi seikkaa: kotimarkkinoilla hinnat ovat suhteellisen korkeat (oman tuotemerkin myynti) ja määrät ovat suhteellisen pieniä verrattuna vientiin. Tämän perusteella ei ole ilmeistä kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riskiä kotimarkkinoilta unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(59)

Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kotimarkkinoilla veloitettuihin hintoihin toi esille kaksi seikkaa: kotimarkkinoilla hinnat ovat suhteellisen korkeat (oman tuotemerkin myynti) ja määrät ovat suhteellisen pieniä verrattuna vientiin. Tämän perusteella ei ole ilmeistä kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riskiä kotimarkkinoilta unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (60) | Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kolmansien maiden markkinoilla veloitettuihin hintoihin osoittaa, että kolmen otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan hinnat unioniin ovat keskimäärin 14 prosenttia korkeammat. |
| --- | --- |

(60)

Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kolmansien maiden markkinoilla veloitettuihin hintoihin osoittaa, että kolmen otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan hinnat unioniin ovat keskimäärin 14 prosenttia korkeammat.

| (61) | Thaimaan tulliviranomaisten kauppatilastot vahvistavat tämän päätelmän. Kun ilmoitettu kuljetuspaino (purkki + sokerimaissi + neste) muunnettiin purkitetuksi nettopainoksi (sokerimaissi + neste) tarkastelussa käytettävää menetelmää noudattaen, unionissa veloitetut kilohinnat ovat keskimäärin viisi prosenttia korkeammat kuin kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(61)

Thaimaan tulliviranomaisten kauppatilastot vahvistavat tämän päätelmän. Kun ilmoitettu kuljetuspaino (purkki + sokerimaissi + neste) muunnettiin purkitetuksi nettopainoksi (sokerimaissi + neste) tarkastelussa käytettävää menetelmää noudattaen, unionissa veloitetut kilohinnat ovat keskimäärin viisi prosenttia korkeammat kuin kolmansissa maissa.

| (62) | Vaikka monet osapuolet ovat ilmoittaneet epäilevänsä, onko viiden tai 14 prosentin hintaero riittävä kauppavirtojen uudelleensuuntautumiseksi unioniin, tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tämä on todellakin todennäköistä sokerimaissimarkkinoilla. Tässä menettelyssä yhdelle thaimaalaiselle yritykselle (Karn Corn) asetettiin aiemmin tulli, joka oli 8–10 prosenttia alempi kuin useimmille muille thaimaalaisille viejille asetettu tulli. Tämä 8–10 prosentin etu oli kuitenkin riittävä siihen, että yrityksen osuus thaimaalaisesta viennistä unioniin kasvoi seitsenkertaiseksi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja nykyisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(62)

Vaikka monet osapuolet ovat ilmoittaneet epäilevänsä, onko viiden tai 14 prosentin hintaero riittävä kauppavirtojen uudelleensuuntautumiseksi unioniin, tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tämä on todellakin todennäköistä sokerimaissimarkkinoilla. Tässä menettelyssä yhdelle thaimaalaiselle yritykselle (Karn Corn) asetettiin aiemmin tulli, joka oli 8–10 prosenttia alempi kuin useimmille muille thaimaalaisille viejille asetettu tulli. Tämä 8–10 prosentin etu oli kuitenkin riittävä siihen, että yrityksen osuus thaimaalaisesta viennistä unioniin kasvoi seitsenkertaiseksi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja nykyisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (63) | Siitä huolimatta, että 3,1 prosentin polkumyyntitulli oli voimassa, Karn Corn yli kaksinkertaisti unioniin viemänsä määrän sen jälkeen, kun polkumyyntitullit otettiin käyttöön. Tämä osoittaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden verrattuna muihin markkinoihin, vaikka hintaero olisi pieni. |
| --- | --- |

(63)

Siitä huolimatta, että 3,1 prosentin polkumyyntitulli oli voimassa, Karn Corn yli kaksinkertaisti unioniin viemänsä määrän sen jälkeen, kun polkumyyntitullit otettiin käyttöön. Tämä osoittaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden verrattuna muihin markkinoihin, vaikka hintaero olisi pieni.

| (64) | Tästä voidaan päätellä, että vaikka riski kauppavirtojen uudelleensuuntautumisesta unionin markkinoille on melko vähäinen, koska tuotetta myydään kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillä, on vaarana, että kolmansiin maihin tarkoitettuja kauppavirtoja suuntautuu uudelleen unionin markkinoille, koska unionissa hintataso on korkeampi. |
| --- | --- |

(64)

Tästä voidaan päätellä, että vaikka riski kauppavirtojen uudelleensuuntautumisesta unionin markkinoille on melko vähäinen, koska tuotetta myydään kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillä, on vaarana, että kolmansiin maihin tarkoitettuja kauppavirtoja suuntautuu uudelleen unionin markkinoille, koska unionissa hintataso on korkeampi.

| (65) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin markkinoiden hinnat olivat vähemmän houkuttelevat kuin muiden maiden kuten Japanin markkinoiden hinnat. Tämän vuoksi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski, jos toimenpiteet kumotaan, on liioiteltu. |
| --- | --- |

(65)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin markkinoiden hinnat olivat vähemmän houkuttelevat kuin muiden maiden kuten Japanin markkinoiden hinnat. Tämän vuoksi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski, jos toimenpiteet kumotaan, on liioiteltu.

| (66) | On muistettava, että myyntiä kolmansiin maihin tarkastellaan yhtenä ryhmänä ja johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä perustuu keskimääräisiin hintoihin myytäessä kolmansiin maihin. Tässä on täysin otettu huomioon, että tässä kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin ryhmässä on maita, joihin vietäessä hinnat ovat korkeammat, ja toisia, joihin viedään alhaisempaan hintaan. On selvää, että mitä alhaisempi vientihinta on, sitä suurempi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski on, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(66)

On muistettava, että myyntiä kolmansiin maihin tarkastellaan yhtenä ryhmänä ja johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä perustuu keskimääräisiin hintoihin myytäessä kolmansiin maihin. Tässä on täysin otettu huomioon, että tässä kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin ryhmässä on maita, joihin vietäessä hinnat ovat korkeammat, ja toisia, joihin viedään alhaisempaan hintaan. On selvää, että mitä alhaisempi vientihinta on, sitä suurempi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski on, jos toimenpiteet kumotaan.

| (67) | Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että sopimussuhteet kolmansien maiden tuojiin vaikeuttavat eri maiden asiakkaiden vaihtoa toisiin. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että sopimussuhteet kolmansien maiden tuojiin vaikeuttavat eri maiden asiakkaiden vaihtoa toisiin.

| (68) | Vaikka sopimussuhteet Thaimaan vientiä harjoittavien tuottajien ja useiden kolmansien maiden tuojien välillä saattavat olla olemassa ja pysyä voimassa lyhyellä aikavälillä, ei ole todisteita siitä, etteikö tällaisista sopimusvelvoitteista luovuttaisi, jotta pystytään myymään kalliimmille markkinoille, kuten unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Vaikka sopimussuhteet Thaimaan vientiä harjoittavien tuottajien ja useiden kolmansien maiden tuojien välillä saattavat olla olemassa ja pysyä voimassa lyhyellä aikavälillä, ei ole todisteita siitä, etteikö tällaisista sopimusvelvoitteista luovuttaisi, jotta pystytään myymään kalliimmille markkinoille, kuten unionin markkinoille.

| (69) | Lopuksi asianomaiset osapuolet väittivät, että vertailukohtana ei voida käyttää vientiä joihinkin kolmansiin maihin kuten Etelä-Koreaan, koska tuotevalikoima (esimerkiksi purkkien koko) ja myyntiehdot (esimerkiksi toimitusehdot) voivat olla erilaisia. |
| --- | --- |

(69)

Lopuksi asianomaiset osapuolet väittivät, että vertailukohtana ei voida käyttää vientiä joihinkin kolmansiin maihin kuten Etelä-Koreaan, koska tuotevalikoima (esimerkiksi purkkien koko) ja myyntiehdot (esimerkiksi toimitusehdot) voivat olla erilaisia.

| (70) | On muistettava, että johdanto-osan 58, 59 ja 60 kappaleessa tehtyjen vertailujen tulokset osoittavat eroja vientihinnoissa kaikkiin kolmansiin maihin. Näin ollen muutamille harvoille markkinoille suuntautuvan thaimaalaisen viennin minkä tahansa tekijän merkitys on luonnostaan vähäinen kokonaisvertailun kannalta. Koska thaimaalaiset vientitiedot kirjataan FOB-perusteisesti, toimitusehtojen tai -kustannusten erojen vaikutus kohdistuu ainoastaan kotimaan kuljetuksiin Thaimaassa, ja on näin ollen merkityksetön. |
| --- | --- |

(70)

On muistettava, että johdanto-osan 58, 59 ja 60 kappaleessa tehtyjen vertailujen tulokset osoittavat eroja vientihinnoissa kaikkiin kolmansiin maihin. Näin ollen muutamille harvoille markkinoille suuntautuvan thaimaalaisen viennin minkä tahansa tekijän merkitys on luonnostaan vähäinen kokonaisvertailun kannalta. Koska thaimaalaiset vientitiedot kirjataan FOB-perusteisesti, toimitusehtojen tai -kustannusten erojen vaikutus kohdistuu ainoastaan kotimaan kuljetuksiin Thaimaassa, ja on näin ollen merkityksetön.

| (71) | Koska ei ole mitään näyttöä siitä, että keskimääräinen hinta kaikkiin kolmansiin maihin ei olisi vertailukelpoinen unioniin suuntautuvan viennin hinnan kanssa, johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä on perusteltu. |
| --- | --- |

(71)

Koska ei ole mitään näyttöä siitä, että keskimääräinen hinta kaikkiin kolmansiin maihin ei olisi vertailukelpoinen unioniin suuntautuvan viennin hinnan kanssa, johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä on perusteltu.

4.   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

| (72) | Vaikuttaa todennäköiseltä, että toimenpiteiden kumoamisen seurauksena unionin markkinoiden suhteellisesti korkeampi hintataso houkuttelisi huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota myydään nykyisin alempaan hintaan kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(72)

Vaikuttaa todennäköiseltä, että toimenpiteiden kumoamisen seurauksena unionin markkinoiden suhteellisesti korkeampi hintataso houkuttelisi huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota myydään nykyisin alempaan hintaan kolmansiin maihin.

| (73) | Thaimaan vientiä harjoittavat tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä, jota ne harjoittivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(73)

Thaimaan vientiä harjoittavat tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä, jota ne harjoittivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (74) | Lisäksi Thaimaassa olevan käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden huomattavasti kolmansia maita korkeamman hintatason vuoksi voidaan päätellä, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti saattaa kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi Thaimaassa olevan käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden huomattavasti kolmansia maita korkeamman hintatason vuoksi voidaan päätellä, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti saattaa kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan.

| (75) | Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynti erittäin todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(75)

Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynti erittäin todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (76) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti noin 20 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti noin 20 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (77) | Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:






  — | makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin pohjautuvaa arviota, |
| --- | --- | --- |

(77)

Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

—

makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin pohjautuvaa arviota,

| — | mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin kulutus

| (78) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille tarkoitetun oman tuotannon myyntimäärien, perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärien sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(78)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille tarkoitetun oman tuotannon myyntimäärien, perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärien sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella.

| (79) | Kulutus kasvoi unionissa tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 kulutus supistui 5 prosenttia mutta kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 9 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (verrattuna edelliseen vuoteen). Tämän jälkeen se lähes vakautui noin 350 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tonnia) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

Kulutus kasvoi unionissa tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 kulutus supistui 5 prosenttia mutta kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 9 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (verrattuna edelliseen vuoteen). Tämän jälkeen se lähes vakautui noin 350 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indeksi (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Tuonti asianomaisesta maasta

a)   Määrä

| (80) | Tarkasteltavana olevan tuotteen asianomaisesta maasta unioniin suuntautuva tuonti väheni 43 prosenttia noin 38 000 tonnista vuonna 2008 noin 22 000 tonniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2009 se väheni 15 prosenttia, vuonna 2010 20 prosenttiyksikköä ja vuonna 2011 vielä 11 prosenttiyksikköä, ennen kuin se lisääntyi kolme prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thaimaasta tapahtuvan tuonnin määrä | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Thaimaasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Lähde: | 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(80)

Tarkasteltavana olevan tuotteen asianomaisesta maasta unioniin suuntautuva tuonti väheni 43 prosenttia noin 38 000 tonnista vuonna 2008 noin 22 000 tonniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2009 se väheni 15 prosenttia, vuonna 2010 20 prosenttiyksikköä ja vuonna 2011 vielä 11 prosenttiyksikköä, ennen kuin se lisääntyi kolme prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Thaimaasta tapahtuvan tuonnin määrä

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indeksi (2008 = 100)

100

85

65

54

57

Thaimaasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%)

12

11

8

6

6

Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

835

887

806

775

807

Indeksi (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Lähde:

14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

b)   Markkinaosuus

| (81) | Thaimaalaisten viejien markkinaosuus unionin markkinoilla pieneni vähitellen noin 50 prosenttia eli 6 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana vuoden 2008 12 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 6 prosenttiin. Thaimaalaisten markkinaosuus laski vuonna 2008 olleesta 12 prosentista 11 prosenttiin vuonna 2009, 8 prosenttiin vuonna 2010 ja 6 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). |
| --- | --- |

(81)

Thaimaalaisten viejien markkinaosuus unionin markkinoilla pieneni vähitellen noin 50 prosenttia eli 6 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana vuoden 2008 12 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 6 prosenttiin. Thaimaalaisten markkinaosuus laski vuonna 2008 olleesta 12 prosentista 11 prosenttiin vuonna 2009, 8 prosenttiin vuonna 2010 ja 6 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso).

c)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (82) | Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta laski 3 prosenttia 835 eurosta tonnilta vuonna 2008 807 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Hinnat nousivat 6 prosenttia vuonna 2008 mutta laskivat 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja edelleen 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat jälleen 4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(82)

Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta laski 3 prosenttia 835 eurosta tonnilta vuonna 2008 807 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Hinnat nousivat 6 prosenttia vuonna 2008 mutta laskivat 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja edelleen 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat jälleen 4 prosenttiyksikköä.

ii)   Hintojen alittavuus

| (83) | Vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen samanlaisten tuotetyyppien myyntihintoja unionissa verrattiin keskenään. Tätä varten unionin tuotannonalan veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin vientiä harjoittavien asianomaisen maan tuottajien CIF unionin rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti sopimustullien sekä purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan ja unionissa myydyn tuotteen hinnat olivat kokonaisuudessaan korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tuontitilastojen perusteella (14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta) hinnan alittavuuden marginaalia ei havaittu Thaimaasta unioniin suuntautuneessa tuonnissa (tämä koskee sekä yhteistyössä toimineita viejiä että yhteistyöstä kieltäytyneitä sekä kaikkia tuotevalikoimia). |
| --- | --- |

(83)

Vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen samanlaisten tuotetyyppien myyntihintoja unionissa verrattiin keskenään. Tätä varten unionin tuotannonalan veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin vientiä harjoittavien asianomaisen maan tuottajien CIF unionin rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti sopimustullien sekä purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan ja unionissa myydyn tuotteen hinnat olivat kokonaisuudessaan korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tuontitilastojen perusteella (14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta) hinnan alittavuuden marginaalia ei havaittu Thaimaasta unioniin suuntautuneessa tuonnissa (tämä koskee sekä yhteistyössä toimineita viejiä että yhteistyöstä kieltäytyneitä sekä kaikkia tuotevalikoimia).

3.   Unionin tuotannonalan tilanne

| (84) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(84)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (85) | Markkinoille on luonteenomaista, että sillä on kaksi myyntikanavaa: myynti tuottajan omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä. Verrattuna toiseksi mainitun myyntikanavan käyttöön ensin mainitun myyntikanavan käyttäminen aiheuttaa usein korkeammat myyntikulut erityisesti markkinoinnin ja mainonnan osalta, jolloin myyntihinnatkin ovat korkeammat. |
| --- | --- |

(85)

Markkinoille on luonteenomaista, että sillä on kaksi myyntikanavaa: myynti tuottajan omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä. Verrattuna toiseksi mainitun myyntikanavan käyttöön ensin mainitun myyntikanavan käyttäminen aiheuttaa usein korkeammat myyntikulut erityisesti markkinoinnin ja mainonnan osalta, jolloin myyntihinnatkin ovat korkeammat.

| (86) | Tutkimuksessa todettiin, että koko yhteistyössä toimivien thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui toiseksi mainittua myyntikanavaa eli vähittäismyyjien tuotemerkin myyntikanavaa käyttäen. Vahinkoanalyysissä katsottiin asianmukaiseksi erotella tarvittaessa toisistaan unionin tuotannonalan myynti omalla tuotemerkillä ja vähittäismyyjän tuotemerkillä, koska polkumyyntituonnin aiheuttama kilpailu kohdistuu ensisijassa unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Erottelu tehtiin erityisesti myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden määrittämiseksi. Jotta saataisiin kokonaiskäsitys, myös kokonaismäärät (jotka sisältävät omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) esitetään ja selitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä oli noin 70 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä ja noin 60 prosenttia sen myynnin arvosta. |
| --- | --- |

(86)

Tutkimuksessa todettiin, että koko yhteistyössä toimivien thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui toiseksi mainittua myyntikanavaa eli vähittäismyyjien tuotemerkin myyntikanavaa käyttäen. Vahinkoanalyysissä katsottiin asianmukaiseksi erotella tarvittaessa toisistaan unionin tuotannonalan myynti omalla tuotemerkillä ja vähittäismyyjän tuotemerkillä, koska polkumyyntituonnin aiheuttama kilpailu kohdistuu ensisijassa unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Erottelu tehtiin erityisesti myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden määrittämiseksi. Jotta saataisiin kokonaiskäsitys, myös kokonaismäärät (jotka sisältävät omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) esitetään ja selitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä oli noin 70 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä ja noin 60 prosenttia sen myynnin arvosta.

| (87) | Koska unionissa sokerimaissia jalostetaan ainoastaan kesäkuukausien aikana, vahinkoindikaattorien määrä oli lähes sama vuonna 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivästä huhtikuuta 201130 päivään maaliskuuta 2012). Tämä koskee erityisesti tuotantoa ja tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(87)

Koska unionissa sokerimaissia jalostetaan ainoastaan kesäkuukausien aikana, vahinkoindikaattorien määrä oli lähes sama vuonna 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivästä huhtikuuta 201130 päivään maaliskuuta 2012). Tämä koskee erityisesti tuotantoa ja tuotantokapasiteettia.

3.1   Makrotaloudelliset tekijät

a)   Tuotanto

| (88) | Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujakson aikana 8 prosenttia vuonna 2008 vallinneelta noin 372 000 tonnin tasolta. Tuotanto väheni 25 prosenttia vuonna 2009, 13 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 31 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujakson aikana 8 prosenttia vuonna 2008 vallinneelta noin 372 000 tonnin tasolta. Tuotanto väheni 25 prosenttia vuonna 2009, 13 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 31 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso).

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indeksi (2008 = 100)

100

75

62

93

92

b)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (89) | Tuotantokapasiteetti oli noin 488 000 tonnia vuonna 2008, 2009 ja 2010. Se väheni 9 prosenttia vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Väheneminen johtui siitä, että yksi otokseen kuuluneista unionin tuottajista sulki yhden tehtaistaan. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(89)

Tuotantokapasiteetti oli noin 488 000 tonnia vuonna 2008, 2009 ja 2010. Se väheni 9 prosenttia vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Väheneminen johtui siitä, että yksi otokseen kuuluneista unionin tuottajista sulki yhden tehtaistaan.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indeksi (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Kapasiteetin käyttöaste (%)

76

57

47

77

77

Indeksi (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Lähde:

Tutkimus.

| (90) | Kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia vuonna 2008. Se väheni 57 prosenttiin vuonna 2009 ja 47 prosenttiin vuonna 2010, kunnes kasvoi 77 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Koko tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotanto väheni samaa vauhtia vähenevän tuotantokapasiteetin kanssa. |
| --- | --- |

(90)

Kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia vuonna 2008. Se väheni 57 prosenttiin vuonna 2009 ja 47 prosenttiin vuonna 2010, kunnes kasvoi 77 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Koko tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotanto väheni samaa vauhtia vähenevän tuotantokapasiteetin kanssa.

c)   Myynnin määrä

| (91) | Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti, joka on tarkoitettu unionin markkinoille vähittäismyyjän omalla tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille, väheni 6 prosenttia vuonna 2009, kasvoi 17 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 24 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 4 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 31 prosenttia. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti unionissa (jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Myynti unionissa (omalla ja jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(91)

Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti, joka on tarkoitettu unionin markkinoille vähittäismyyjän omalla tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille, väheni 6 prosenttia vuonna 2009, kasvoi 17 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 24 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 4 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 31 prosenttia.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myynti unionissa (jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indeksi (2008 = 100)

100

94

111

135

131

Myynti unionissa (omalla ja jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indeksi (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Lähde:

Tutkimus.

| (92) | Unionin tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden kokonaismyynti (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa, joka tosin ei ollut yhtä jyrkkä. Myynti laski ensin 5 prosenttia vuonna 2009, sitten kasvoi 12 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 14 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 19 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden kokonaismyynti (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa, joka tosin ei ollut yhtä jyrkkä. Myynti laski ensin 5 prosenttia vuonna 2009, sitten kasvoi 12 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 14 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 19 prosenttia.

d)   Markkinaosuus

| (93) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 83 prosenttia vuosina 2008 ja 2009. Se kasvoi 88 prosenttiin vuonna 2010 ja 91 prosenttiin vuonna 2011, kunnes se hieman supistui 90 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttiyksikköä. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(93)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 83 prosenttia vuosina 2008 ja 2009. Se kasvoi 88 prosenttiin vuonna 2010 ja 91 prosenttiin vuonna 2011, kunnes se hieman supistui 90 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttiyksikköä.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (%)

83

83

88

91

90

Indeksi (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Lähde:

Tutkimus.

e)   Kasvu

| (94) | Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä myytäväksi tarkoitettu unionin markkinoiden myynti kasvoi 31 prosentilla, kun unionin tuotannonalan myynti, joka oli tarkoitettu sekä omalla että vähittäismyyjän tuotemerkillä unionin markkinoilla tehtäväksi, kasvoi 19 prosentilla. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala lisäsi markkinaosuuttaan noin 7 prosenttiyksikköä, ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus väheni noin 6 prosenttiyksikköä. Voidaankin päätellä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavista markkinoista. |
| --- | --- |

(94)

Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä myytäväksi tarkoitettu unionin markkinoiden myynti kasvoi 31 prosentilla, kun unionin tuotannonalan myynti, joka oli tarkoitettu sekä omalla että vähittäismyyjän tuotemerkillä unionin markkinoilla tehtäväksi, kasvoi 19 prosentilla. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala lisäsi markkinaosuuttaan noin 7 prosenttiyksikköä, ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus väheni noin 6 prosenttiyksikköä. Voidaankin päätellä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavista markkinoista.

f)   Työllisyys

| (95) | Unionin tuotannonalan työntekijämäärä laski ensin 17 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja edelleen 5 prosenttiyksiköllä vuonna 2010, mutta kasvoi 11 prosenttiyksiköllä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 11 prosenttia tarkastelujakson aikana, eli noin 2 300 henkilöstä noin 2 000 henkilöön. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (henkilöä) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(95)

Unionin tuotannonalan työntekijämäärä laski ensin 17 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja edelleen 5 prosenttiyksiköllä vuonna 2010, mutta kasvoi 11 prosenttiyksiköllä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 11 prosenttia tarkastelujakson aikana, eli noin 2 300 henkilöstä noin 2 000 henkilöön.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys (henkilöä)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indeksi (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Lähde:

Tutkimus.

g)   Tuottavuus

| (96) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (tonneina) mitattuna ja verrattuna 163 tonnin lähtötasoon työntekijää kohti laski ensin 10 prosenttia vuonna 2009, vielä 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010, minkä jälkeen se nousi 23 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja yhden prosenttiyksikön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan tuottavuus kasvoi 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kehitys kuvaa sitä seikkaa, että työvoiman vähennys oli jyrkempi kuin tuotannon lasku. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(96)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (tonneina) mitattuna ja verrattuna 163 tonnin lähtötasoon työntekijää kohti laski ensin 10 prosenttia vuonna 2009, vielä 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010, minkä jälkeen se nousi 23 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja yhden prosenttiyksikön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan tuottavuus kasvoi 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kehitys kuvaa sitä seikkaa, että työvoiman vähennys oli jyrkempi kuin tuotannon lasku.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

163

147

130

169

169

Indeksi (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Lähde:

Tutkimus.

h)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

| (97) | Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkillä myymien tuotteiden yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 7 prosenttia vuonna 2009, laskivat 8 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 3 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 073 eurosta tonnilta 1 041 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta unionin markkinoilla (vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Yksikköhinta unionin markkinoilla (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(97)

Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkillä myymien tuotteiden yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 7 prosenttia vuonna 2009, laskivat 8 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 3 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 073 eurosta tonnilta 1 041 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yksikköhinta unionin markkinoilla (vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indeksi (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Yksikköhinta unionin markkinoilla (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indeksi (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Lähde:

Tutkimus.

| (98) | Unionin tuotannonalan tuotteiden kokonaismyyntihintojen kehitys (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa. Ne nousivat 5 prosenttia vuonna 2009, sitten laskivat 7 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 248 eurosta tonnilta 1 215 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(98)

Unionin tuotannonalan tuotteiden kokonaismyyntihintojen kehitys (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa. Ne nousivat 5 prosenttia vuonna 2009, sitten laskivat 7 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 248 eurosta tonnilta 1 215 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

i)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (99) | Tutkimuksessa vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen ja nykyisten polkumyyntimarginaalien suuruusluokka (jopa 44 prosenttia), jota ei voida katsoa vähäpätöiseksi. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimuksessa vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen ja nykyisten polkumyyntimarginaalien suuruusluokka (jopa 44 prosenttia), jota ei voida katsoa vähäpätöiseksi.

j)   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (100) | Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden ja jäljempänä selostettujen mikrotaloudellisten indikaattorien perusteella tuotannonala on yhä haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on saatu osittain poistettua unionin tuottajien kärsimä vahinko. Vähittäismyyjien tuotemerkillä varustettuja tuotteita tuottavan segmentin, joka kilpailee suoraan Thaimaan tuonnin kanssa, tulos on kannattavuusluvuin tarkasteltuna heikko. Unionin tuotannonalan myyntihinnat tällä markkinasegmentillä laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana samalla, kun tuotantokustannukset kasvoivat samana ajanjaksona noin 10 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt kattamaan kustannuksiaan, mistä aiheutui merkittäviä tappioita. Koska merkittävä osa unionin tuotannonalan sokerimaissista myydään vähittäismyyjien tuotemerkillä (70 prosenttia kokonaismyynnin määrästä ja 60 prosenttia kokonaismyynnin arvosta), tilanne vaikutti kokonaiskannattavuuteen. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

(100)

Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden ja jäljempänä selostettujen mikrotaloudellisten indikaattorien perusteella tuotannonala on yhä haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on saatu osittain poistettua unionin tuottajien kärsimä vahinko. Vähittäismyyjien tuotemerkillä varustettuja tuotteita tuottavan segmentin, joka kilpailee suoraan Thaimaan tuonnin kanssa, tulos on kannattavuusluvuin tarkasteltuna heikko. Unionin tuotannonalan myyntihinnat tällä markkinasegmentillä laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana samalla, kun tuotantokustannukset kasvoivat samana ajanjaksona noin 10 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt kattamaan kustannuksiaan, mistä aiheutui merkittäviä tappioita. Koska merkittävä osa unionin tuotannonalan sokerimaissista myydään vähittäismyyjien tuotemerkillä (70 prosenttia kokonaismyynnin määrästä ja 60 prosenttia kokonaismyynnin arvosta), tilanne vaikutti kokonaiskannattavuuteen. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

3.2   Mikrotaloudelliset tekijät

a)   Varastot

| (101) | Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Loppuvarastojen määrä laski 2 prosenttia vuonna 2009, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2010, 2 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja vielä 24 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. On kuitenkin huomattava, että varastojen taso ei ole merkityksellinen vahingon indikaattori kyseiselle tuotannonalalle. Kunkin vuoden lopun suuret varastot ovat yhteydessä siihen, että sadonkorjuu ja säilöminen päättyvät yleensä kunkin vuoden lokakuussa. Varastossa on näin ollen tavaraa, joka odottaa lähettämistä marras–heinäkuun aikana. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(101)

Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Loppuvarastojen määrä laski 2 prosenttia vuonna 2009, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2010, 2 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja vielä 24 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. On kuitenkin huomattava, että varastojen taso ei ole merkityksellinen vahingon indikaattori kyseiselle tuotannonalalle. Kunkin vuoden lopun suuret varastot ovat yhteydessä siihen, että sadonkorjuu ja säilöminen päättyvät yleensä kunkin vuoden lokakuussa. Varastossa on näin ollen tavaraa, joka odottaa lähettämistä marras–heinäkuun aikana.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indeksi (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Lähde:

Tutkimus.

b)   Palkat

| (102) | Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset alenivat 7 prosenttia. Tuotanto väheni 16 prosenttia vuonna 2009 ja 1 prosenttiyksikön vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 10 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tarkastelujakson aikana tapahtunut kokonaislasku johtui työvoiman vähenemisestä. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(102)

Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset alenivat 7 prosenttia. Tuotanto väheni 16 prosenttia vuonna 2009 ja 1 prosenttiyksikön vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 10 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tarkastelujakson aikana tapahtunut kokonaislasku johtui työvoiman vähenemisestä.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indeksi (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Lähde:

Tutkimus.

c)   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (103) | Unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä varustettujen tuotteiden myynnin kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena laski vuoden 2008 5,6 prosentin voitosta 5,4 prosentin tappioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myynnin kannattavuus (vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Unionin myynnin kannattavuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(103)

Unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä varustettujen tuotteiden myynnin kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena laski vuoden 2008 5,6 prosentin voitosta 5,4 prosentin tappioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin myynnin kannattavuus (vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Indeksi (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Unionin myynnin kannattavuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Indeksi (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

Sijoitetun pääoman tuotto (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Indeksi (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Lähde:

Tutkimus.

| (104) | Unionin tuotannonalan tuotteiden – niin omalla kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan – myynnin kannattavuus aleni myös 8,5 prosentista vuonna 2008 1,6 prosenttiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Lasku ei ole näin ollen yhtä jyrkkä kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan myynnin lasku. Kannattavuuden lasku johtuu siitä, että tarkastelujaksolla myyntihinnat laskivat 3 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (etenkin jalostamattoman sokerimaissin ja tölkkien osalta) nousivat samana ajanjaksona 5 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt siirtämään kohonneet tuotantokustannukset asiakkaidensa maksettaviksi. |
| --- | --- |

(104)

Unionin tuotannonalan tuotteiden – niin omalla kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan – myynnin kannattavuus aleni myös 8,5 prosentista vuonna 2008 1,6 prosenttiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Lasku ei ole näin ollen yhtä jyrkkä kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan myynnin lasku. Kannattavuuden lasku johtuu siitä, että tarkastelujaksolla myyntihinnat laskivat 3 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (etenkin jalostamattoman sokerimaissin ja tölkkien osalta) nousivat samana ajanjaksona 5 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt siirtämään kohonneet tuotantokustannukset asiakkaidensa maksettaviksi.

| (105) | Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se laski vuoden 2008 noin 24,3 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 4,4 prosenttiin, eli se väheni 82 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(105)

Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se laski vuoden 2008 noin 24,3 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 4,4 prosenttiin, eli se väheni 82 prosenttia tarkastelujakson aikana.

d)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (106) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli noin 27 000 euroa vuonna 2008. Se kasvoi noin 23 miljoonaan euroon vuonna 2009 ja noin 58 miljoonaan euroon vuonna 2010, kunnes kutistui jälleen noin 8 miljoonaan euroon vuonna 2011. Se kasvoi noin 11 miljoonaan euroon vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Yksikään yhteistyössä toimineista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(106)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli noin 27 000 euroa vuonna 2008. Se kasvoi noin 23 miljoonaan euroon vuonna 2009 ja noin 58 miljoonaan euroon vuonna 2010, kunnes kutistui jälleen noin 8 miljoonaan euroon vuonna 2011. Se kasvoi noin 11 miljoonaan euroon vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Yksikään yhteistyössä toimineista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indeksi (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Lähde:

Tutkimus.

e)   Investoinnit

| (107) | Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat 45 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, laskivat 34 prosenttiyksikköä vuodesta 2009 vuoteen 2010, kasvoivat 57 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja jälleen laskivat 4 prosenttiyksikköä vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 64 prosenttia; investoinnit oli tarkoitettu olemassa olevan laitteiston kunnossapitoon ja uusimiseen, ei kapasiteetin nostamiseen. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Lähde: | Tutkimus. |

(107)

Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat 45 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, laskivat 34 prosenttiyksikköä vuodesta 2009 vuoteen 2010, kasvoivat 57 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja jälleen laskivat 4 prosenttiyksikköä vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 64 prosenttia; investoinnit oli tarkoitettu olemassa olevan laitteiston kunnossapitoon ja uusimiseen, ei kapasiteetin nostamiseen.

2008

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indeksi (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Lähde:

Tutkimus.

4.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (108) | Monet indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Investointien tuotto väheni, tuotantomäärä laski 8 prosenttia, tuotantokapasiteetti väheni 9 prosenttia ja työllisyys heikkeni 11 prosenttia. Alhaisempien tuotantomäärien osalta tulee ottaa huomioon se, että vuoden 2008 sato oli odotettua parempi, mikä nosti unionin tuotannonalan tuotantoa kyseisenä vuonna. Pääasiassa Yhdysvaltojen dollareissa laskutettava tuonti Thaimaasta muuttui samana ajanjaksona houkuttelevammaksi dollarin arvon heikennyttyä. Unionin ja thaimaalaisen sokerimaissin tarjonnan kasvu osui samaan aikaan unionin talous- ja rahoituskriisin kanssa, mikä myös vaikutti kulutukseen. Tämän seurauksena kaikkea unionin tuotannon lisäystä ei pystytty myymään unionin markkinoilla. Se johti tuotantotason alenemiseen ja varastojen vähentämiseen seuraavina vuosina, mutta se ei riitä selittämään kärsittyä vahinkoa kokonaan. |
| --- | --- |

(108)

Monet indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Investointien tuotto väheni, tuotantomäärä laski 8 prosenttia, tuotantokapasiteetti väheni 9 prosenttia ja työllisyys heikkeni 11 prosenttia. Alhaisempien tuotantomäärien osalta tulee ottaa huomioon se, että vuoden 2008 sato oli odotettua parempi, mikä nosti unionin tuotannonalan tuotantoa kyseisenä vuonna. Pääasiassa Yhdysvaltojen dollareissa laskutettava tuonti Thaimaasta muuttui samana ajanjaksona houkuttelevammaksi dollarin arvon heikennyttyä. Unionin ja thaimaalaisen sokerimaissin tarjonnan kasvu osui samaan aikaan unionin talous- ja rahoituskriisin kanssa, mikä myös vaikutti kulutukseen. Tämän seurauksena kaikkea unionin tuotannon lisäystä ei pystytty myymään unionin markkinoilla. Se johti tuotantotason alenemiseen ja varastojen vähentämiseen seuraavina vuosina, mutta se ei riitä selittämään kärsittyä vahinkoa kokonaan.

| (109) | Unionin tuotannonalan sokerimaissin (oman ja vähittäismyyjien tuotemerkkien) myynnin kannattavuus heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Vähittäismyyjien tuotemerkkien markkinoilla unionin tuotannonala kilpailee Thaimaan tuonnin kanssa, ja tämä segmentti on selkeästi tappiollista (kannattavuus laski vuonna 2008 olleesta yli 5 prosentin voitosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson yli 5 prosentin tappioon). Unionin tuottajat alensivat myyntihintojaan unionin markkinoilla 3 prosentilla ja onnistuivat voittamaan takaisin markkinaosuuttaan tuottavuuden kustannuksella. Tuotannonala tarvitsee vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuvaa myyntiä, koska oman tuotemerkin kysyntä ei ole riittävää. Koska vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuva myynti on noin 60 prosenttia myynnin kokonaisarvosta, kokonaiskannattavuus laski 8,5 prosentista 1,6 prosenttiin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(109)

Unionin tuotannonalan sokerimaissin (oman ja vähittäismyyjien tuotemerkkien) myynnin kannattavuus heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Vähittäismyyjien tuotemerkkien markkinoilla unionin tuotannonala kilpailee Thaimaan tuonnin kanssa, ja tämä segmentti on selkeästi tappiollista (kannattavuus laski vuonna 2008 olleesta yli 5 prosentin voitosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson yli 5 prosentin tappioon). Unionin tuottajat alensivat myyntihintojaan unionin markkinoilla 3 prosentilla ja onnistuivat voittamaan takaisin markkinaosuuttaan tuottavuuden kustannuksella. Tuotannonala tarvitsee vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuvaa myyntiä, koska oman tuotemerkin kysyntä ei ole riittävää. Koska vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuva myynti on noin 60 prosenttia myynnin kokonaisarvosta, kokonaiskannattavuus laski 8,5 prosentista 1,6 prosenttiin tarkastelujaksolla.

| (110) | Eräät indikaattorit viittaavat siihen, että voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta tuotannonala sai takaisin markkina-asemaansa. Thaimaalaisen tuonnin määrä ja vastaava markkinaosuus lähes puoliutui vuonna 2008 olleesta 12 prosentista kuuteen prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuoden 2008 83 prosentista 90 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla thaimaalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat eivät olleet alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat, mutta samaan aikaan ne estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä kohonneita kustannuksia asiakkaille. Myös muut indikaattorit kertoivat myönteisestä kehityksestä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 2 prosenttia tarkastelujakson aikana ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla melko korkea: 77 prosenttia. Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtunut myynti, joka kilpailee suoraan thaimaalaisen tuonnin kanssa, kasvoi 31 prosenttia, ja molempien segmenttien yhteenlaskettu kokonaismyynti kasvoi 19 prosenttia. Investoinnit lisääntyivät 64 prosenttia. Nämä seikat viittaavat siihen, että tuotannonala kykeni toipumaan polkumyynnistä. Se ei kuitenkaan pystynyt saavuttamaan tyydyttävää kannattavuustasoa, jotta se voisi säilyttää merkittävän asemansa markkinoilla, joilla ainoastaan unionin tuotannonala ja thaimaalainen tuonti kilpailevat keskenään (tuonti muista kolmansista maista on hajanaista ja merkityksetöntä). |
| --- | --- |

(110)

Eräät indikaattorit viittaavat siihen, että voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta tuotannonala sai takaisin markkina-asemaansa. Thaimaalaisen tuonnin määrä ja vastaava markkinaosuus lähes puoliutui vuonna 2008 olleesta 12 prosentista kuuteen prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuoden 2008 83 prosentista 90 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla thaimaalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat eivät olleet alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat, mutta samaan aikaan ne estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä kohonneita kustannuksia asiakkaille. Myös muut indikaattorit kertoivat myönteisestä kehityksestä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 2 prosenttia tarkastelujakson aikana ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla melko korkea: 77 prosenttia. Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtunut myynti, joka kilpailee suoraan thaimaalaisen tuonnin kanssa, kasvoi 31 prosenttia, ja molempien segmenttien yhteenlaskettu kokonaismyynti kasvoi 19 prosenttia. Investoinnit lisääntyivät 64 prosenttia. Nämä seikat viittaavat siihen, että tuotannonala kykeni toipumaan polkumyynnistä. Se ei kuitenkaan pystynyt saavuttamaan tyydyttävää kannattavuustasoa, jotta se voisi säilyttää merkittävän asemansa markkinoilla, joilla ainoastaan unionin tuotannonala ja thaimaalainen tuonti kilpailevat keskenään (tuonti muista kolmansista maista on hajanaista ja merkityksetöntä).

| (111) | Kilpailutilanne unionin markkinoilla oli todellakin vaikea. Omalla tuotemerkillä tapahtuvan myynnin osalta unionin tuotannonalalla ei tosin ole ulkopuolista kilpailijaa. Tuotemerkkien omistajilla on vahva neuvotteluasema vähittäismyyjiin nähden, sillä ne määrittävät hinnat. Markkinat ovat myös vakaat, koska neljällä otokseen kuuluneella tuottajalla on yhteensä 54 prosentin markkinaosuus. Toisaalta vähittäismyyjät ovat määräävässä asemassa yksityisten tuotemerkkien osalta. Ulkopuolinen kilpailu ja unionin sisäinen kilpailu aiheuttavat jatkuvaa hintapainetta. Tämän seurauksena unionin tuottajien on vaikeaa siirtää tuotantokustannusten nousua (lähinnä sokerimaissi tai tölkit) asiakkailleen (unionin tuotannonalan tuotantokustannukset ovat kasvaneet 5 prosenttia tarkastelujaksolla), koska thaimaalainen tuonti on aiheuttanut hintapainetta. |
| --- | --- |

(111)

Kilpailutilanne unionin markkinoilla oli todellakin vaikea. Omalla tuotemerkillä tapahtuvan myynnin osalta unionin tuotannonalalla ei tosin ole ulkopuolista kilpailijaa. Tuotemerkkien omistajilla on vahva neuvotteluasema vähittäismyyjiin nähden, sillä ne määrittävät hinnat. Markkinat ovat myös vakaat, koska neljällä otokseen kuuluneella tuottajalla on yhteensä 54 prosentin markkinaosuus. Toisaalta vähittäismyyjät ovat määräävässä asemassa yksityisten tuotemerkkien osalta. Ulkopuolinen kilpailu ja unionin sisäinen kilpailu aiheuttavat jatkuvaa hintapainetta. Tämän seurauksena unionin tuottajien on vaikeaa siirtää tuotantokustannusten nousua (lähinnä sokerimaissi tai tölkit) asiakkailleen (unionin tuotannonalan tuotantokustannukset ovat kasvaneet 5 prosenttia tarkastelujaksolla), koska thaimaalainen tuonti on aiheuttanut hintapainetta.

| (112) | On selvää, että unionin tuotannonala on kyennyt lisäämään markkinaosuuttaan panemalla etusijalle hinnan sijaan määrän. Ei voida kuitenkaan jättää huomiotta sitä, että suurin osa sokerimaissia tuottavista yrityksistä (vähittäismyyjien tuotemerkki) ei ole pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Näin ollen voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä epävakaa ja riskialtis. |
| --- | --- |

(112)

On selvää, että unionin tuotannonala on kyennyt lisäämään markkinaosuuttaan panemalla etusijalle hinnan sijaan määrän. Ei voida kuitenkaan jättää huomiotta sitä, että suurin osa sokerimaissia tuottavista yrityksistä (vähittäismyyjien tuotemerkki) ei ole pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Näin ollen voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä epävakaa ja riskialtis.

| (113) | Useat osapuolet totesivat, että unionin tuotannonala on toipunut, koska monet indikaattorit ovat parantuneet, kun otetaan erityisesti huomioon unionin tuotannonalan korkea markkinaosuus ja negatiivinen hintojen alittavuus. |
| --- | --- |

(113)

Useat osapuolet totesivat, että unionin tuotannonala on toipunut, koska monet indikaattorit ovat parantuneet, kun otetaan erityisesti huomioon unionin tuotannonalan korkea markkinaosuus ja negatiivinen hintojen alittavuus.

| (114) | On totta, että unionin tuotannonalan vahinko koostuu monesta osatekijästä. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui thaimaalaisesta polkumyynnistä. Tästä huolimatta unionin tuotannonalan asema on yhä riskialtis, koska kannattavuus on alhainen ja alenee yhä. |
| --- | --- |

(114)

On totta, että unionin tuotannonalan vahinko koostuu monesta osatekijästä. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui thaimaalaisesta polkumyynnistä. Tästä huolimatta unionin tuotannonalan asema on yhä riskialtis, koska kannattavuus on alhainen ja alenee yhä.

| (115) | Negatiivinen hintojen alittavuus ja unionin tuotannonalan vahva markkina-asema eivät automaattisesti ole osoitus siitä, ettei vahinkoa olisi. Thaimaalaisen polkumyynnin jatkuminen on johtanut hinnan korotusten estymiseen unionin markkinoilla (polkumyyntimarginaalit ovat olleet jopa 44 prosenttia). Unionin tuotannonala on pyrkinyt saamaan menettämänsä markkinaosuuden takaisin pitämällä hinnat alhaalla, mikä on johtanut kannattavuuden heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(115)

Negatiivinen hintojen alittavuus ja unionin tuotannonalan vahva markkina-asema eivät automaattisesti ole osoitus siitä, ettei vahinkoa olisi. Thaimaalaisen polkumyynnin jatkuminen on johtanut hinnan korotusten estymiseen unionin markkinoilla (polkumyyntimarginaalit ovat olleet jopa 44 prosenttia). Unionin tuotannonala on pyrkinyt saamaan menettämänsä markkinaosuuden takaisin pitämällä hinnat alhaalla, mikä on johtanut kannattavuuden heikkenemiseen.

| (116) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahingon määrittämisen tulisi perustua unionin tuotannonalan kokonaistulokseen eikä yhden markkinasegmentin tulokseen. |
| --- | --- |

(116)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahingon määrittämisen tulisi perustua unionin tuotannonalan kokonaistulokseen eikä yhden markkinasegmentin tulokseen.

| (117) | Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahingon määrittäminen perustui unionin tuotannonalan kokonaistulokseen (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) sekä useiden vahinkoindikaattoreiden (kannattavuus, myyntimäärä ja myyntihinnat) osalta vähittäismyyjän tuotemerkkiin. Ei ole olemassa mitään muuttuneita olosuhteita, joilla voitaisiin perustella poikkeamista tästä menetelmästä, joka on yhä perusteltu käytettäväksi unionin tuotannonalan tilanteen arvioimiseen. Kuten johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa todetaan, sokerimaissin markkinoille on edelleen tyypillistä, että myyntikanavia on kaksi ja että kaikki yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui vähittäismyyjän tuotemerkkiin liittyvän kanavan kautta. Vaikka otettaisiin huomioon ainoastaan unionin tuotannonalan kokonaistulos sen alhaisen ja heikkenevän kannattavuuden vuoksi, se ei muuttaisi päätelmää, jonka mukaan unionin tuotannonala on riskialttiissa asemassa. Edellä mainittujen seikkojen perusteella väite hylätään. |
| --- | --- |

(117)

Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahingon määrittäminen perustui unionin tuotannonalan kokonaistulokseen (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) sekä useiden vahinkoindikaattoreiden (kannattavuus, myyntimäärä ja myyntihinnat) osalta vähittäismyyjän tuotemerkkiin. Ei ole olemassa mitään muuttuneita olosuhteita, joilla voitaisiin perustella poikkeamista tästä menetelmästä, joka on yhä perusteltu käytettäväksi unionin tuotannonalan tilanteen arvioimiseen. Kuten johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa todetaan, sokerimaissin markkinoille on edelleen tyypillistä, että myyntikanavia on kaksi ja että kaikki yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui vähittäismyyjän tuotemerkkiin liittyvän kanavan kautta. Vaikka otettaisiin huomioon ainoastaan unionin tuotannonalan kokonaistulos sen alhaisen ja heikkenevän kannattavuuden vuoksi, se ei muuttaisi päätelmää, jonka mukaan unionin tuotannonala on riskialttiissa asemassa. Edellä mainittujen seikkojen perusteella väite hylätään.

| (118) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuotannon alan heikkous voi johtua unionin sisäisestä kilpailusta. |
| --- | --- |

(118)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuotannon alan heikkous voi johtua unionin sisäisestä kilpailusta.

| (119) | Unionin markkinoiden tilanne ei kuitenkaan poikkea olennaisesti alkuperäisen tutkimuksen tilanteesta tarkastelujaksolla (kaksi myyntikanavaa, noin 20 unionin tuottajaa). Tästä huolimatta unionin tuotannonala saavutti vuonna 2002, eli ennen kuin thaimaalaista polkumyyntihintaista vientiä alkoi virrata unionin markkinoille, yli 20 prosentin kokonaisvoittotason (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) ja vähittäismyyjän tuotemerkin osalta 17 prosentin voittotason. Tämä osoittaa, että kilpailu unionissa ei estä unionin tuotannonalaa saavuttamasta asianmukaisia voittomarginaaleja. Sen sijaan jatkuva polkumyynnillä tapahtuva tuonti ja siitä aiheutuva hintojen alhaisuus estävät unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan. |
| --- | --- |

(119)

Unionin markkinoiden tilanne ei kuitenkaan poikkea olennaisesti alkuperäisen tutkimuksen tilanteesta tarkastelujaksolla (kaksi myyntikanavaa, noin 20 unionin tuottajaa). Tästä huolimatta unionin tuotannonala saavutti vuonna 2002, eli ennen kuin thaimaalaista polkumyyntihintaista vientiä alkoi virrata unionin markkinoille, yli 20 prosentin kokonaisvoittotason (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) ja vähittäismyyjän tuotemerkin osalta 17 prosentin voittotason. Tämä osoittaa, että kilpailu unionissa ei estä unionin tuotannonalaa saavuttamasta asianmukaisia voittomarginaaleja. Sen sijaan jatkuva polkumyynnillä tapahtuva tuonti ja siitä aiheutuva hintojen alhaisuus estävät unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (120) | Edellä mainittujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys toisaalta osoittaa, tuotannonala on yhä epävakaa ja riskialtis. |
| --- | --- |

(120)

Edellä mainittujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys toisaalta osoittaa, tuotannonala on yhä epävakaa ja riskialtis.

| (121) | Thaimaalaisilla viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka mahdollistaa viennin erittäin nopean lisäyksen, kuten edellä todetaan. Lisäksi Thaimaan kauppatilastot vahvistavat, että Thaimaa vei noin 140 000 tonnia kolmansiin maihin vuonna 2011, mikä oli noin seitsemän kertaa enemmän kuin thaimaalaisen viennin määrä unioniin. Koska unionin markkinoiden hinnat ovat eräitä kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä sokerimaissia, joka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, ohjattaisiin unionin markkinoille, mikäli polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällainen nopea muutos oli jo havaittavissa alkuperäisessä tutkimuksessa, kun thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus unionin tuonnista lähes kaksinkertaistui vain kolmessa vuodessa: vuoden 2002 6,8 prosentista 12,7 prosenttiin vuonna 2005. |
| --- | --- |

(121)

Thaimaalaisilla viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka mahdollistaa viennin erittäin nopean lisäyksen, kuten edellä todetaan. Lisäksi Thaimaan kauppatilastot vahvistavat, että Thaimaa vei noin 140 000 tonnia kolmansiin maihin vuonna 2011, mikä oli noin seitsemän kertaa enemmän kuin thaimaalaisen viennin määrä unioniin. Koska unionin markkinoiden hinnat ovat eräitä kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä sokerimaissia, joka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, ohjattaisiin unionin markkinoille, mikäli polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällainen nopea muutos oli jo havaittavissa alkuperäisessä tutkimuksessa, kun thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus unionin tuonnista lähes kaksinkertaistui vain kolmessa vuodessa: vuoden 2002 6,8 prosentista 12,7 prosenttiin vuonna 2005.

| (122) | Edellä mainitun perusteella voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(122)

Edellä mainitun perusteella voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (123) | Useat asianomaiset osapuolet ovat suhtautuneet varauksellisesti päätelmään, joka on tehty vahingon toistumisen todennäköisyydestä. On erityisesti väitetty, että viiden prosentin hintaero unionin ja kolmansien maiden markkinoilla on liian pieni aiheuttaakseen sokerimaissin viennin ohjautumista unionin markkinoille. Tätä väitettä on jo käsitelty johdanto-osan 61 kappaleessa. Lisäksi väitetään, että sokerimaissi ei ole hyödyke, jonka markkinoita voitaisiin helposti vaihtaa. Tämä väite ei kuitenkaan ole perusteltu eikä vastaa tämän tutkimuksen tuloksia. |
| --- | --- |

(123)

Useat asianomaiset osapuolet ovat suhtautuneet varauksellisesti päätelmään, joka on tehty vahingon toistumisen todennäköisyydestä. On erityisesti väitetty, että viiden prosentin hintaero unionin ja kolmansien maiden markkinoilla on liian pieni aiheuttaakseen sokerimaissin viennin ohjautumista unionin markkinoille. Tätä väitettä on jo käsitelty johdanto-osan 61 kappaleessa. Lisäksi väitetään, että sokerimaissi ei ole hyödyke, jonka markkinoita voitaisiin helposti vaihtaa. Tämä väite ei kuitenkaan ole perusteltu eikä vastaa tämän tutkimuksen tuloksia.

| (124) | Vaikka vahingon toistumisen todennäköisyys on tulevaa tilannetta koskeva arvio, se perustuu johdanto-osan 121 kappaleessa mainittuihin tosiseikkoihin. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(124)

Vaikka vahingon toistumisen todennäköisyys on tulevaa tilannetta koskeva arvio, se perustuu johdanto-osan 121 kappaleessa mainittuihin tosiseikkoihin. Tämän vuoksi väite hylätään.

G.   UNIONIN ETU

| (125) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (126) | Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala on yhä melko epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa. Tuotannonala hyötyisi toimenpiteiden jatkumisesta, koska se voisi silloin nostaa myyntihintojaan (erityisesti vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) kattaakseen nousseet tuotantokustannukset. Se antaisi tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa rahoitustilannettaan. |
| --- | --- |

(126)

Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala on yhä melko epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa. Tuotannonala hyötyisi toimenpiteiden jatkumisesta, koska se voisi silloin nostaa myyntihintojaan (erityisesti vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) kattaakseen nousseet tuotantokustannukset. Se antaisi tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa rahoitustilannettaan.

2.   Vähittäismyyjien ja kuluttajien etu

| (127) | Yli 40:tä maahantuojaa ja vähittäismyyjää ja kahta kuluttaja- ja kauppaorganisaatiota pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Ainoastaan yksi vähittäismyyjä toimi yhteistyössä. Sen tuonti oli pieni osa thaimaalaisesta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sokerimaissiin liittyvä liikevaihto oli vähäpätöinen osa sen kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi sokerimaissin uudelleenmyynti oli erittäin voitollista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tekijät viittaavat siihen, että vähittäismyyjät eivät kärsisi suhteettomasti, vaikka toimenpiteitä jatkettaisiin. |
| --- | --- |

(127)

Yli 40:tä maahantuojaa ja vähittäismyyjää ja kahta kuluttaja- ja kauppaorganisaatiota pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Ainoastaan yksi vähittäismyyjä toimi yhteistyössä. Sen tuonti oli pieni osa thaimaalaisesta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sokerimaissiin liittyvä liikevaihto oli vähäpätöinen osa sen kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi sokerimaissin uudelleenmyynti oli erittäin voitollista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tekijät viittaavat siihen, että vähittäismyyjät eivät kärsisi suhteettomasti, vaikka toimenpiteitä jatkettaisiin.

| (128) | Monet alan järjestöt toimittivat tietoja ja osallistuivat kuulemisiin. Ne väittivät, että polkumyyntitoimenpiteistä pitäisi luopua, koska thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus on alhainen ja vähenee ja unionin tuotannonalan markkinaosuus on korkea ja kasvaa. |
| --- | --- |

(128)

Monet alan järjestöt toimittivat tietoja ja osallistuivat kuulemisiin. Ne väittivät, että polkumyyntitoimenpiteistä pitäisi luopua, koska thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus on alhainen ja vähenee ja unionin tuotannonalan markkinaosuus on korkea ja kasvaa.

| (129) | Kuluttajien osalta voidaan todeta, että kotitaloudet käyttävät sokerimaissiin vain vähän rahaa vuodessa, keskimäärin enintään 5 euroa. Kun otetaan huomion voimassa olevien toimenpiteiden kohtuullinen taso, toimenpiteiden jatkaminen ei oletettavasti vaikuttaisi kuluttajiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(129)

Kuluttajien osalta voidaan todeta, että kotitaloudet käyttävät sokerimaissiin vain vähän rahaa vuodessa, keskimäärin enintään 5 euroa. Kun otetaan huomion voimassa olevien toimenpiteiden kohtuullinen taso, toimenpiteiden jatkaminen ei oletettavasti vaikuttaisi kuluttajiin merkittävästi.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella ja koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, katsotaan että ehdotetut toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin vähittäismyyjien ja kuluttajien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella ja koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, katsotaan että ehdotetut toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin vähittäismyyjien ja kuluttajien tilanteeseen.

3.   Toimitusvaikeudet ja kilpailu unionin markkinoilla

| (131) | Olisi ensiksi huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoitus ei ole pysäyttää toimenpiteiden kohteena olevan tuonnin pääsyä unioniin, vaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaolosuhteita vääristävä edelleen jatkuva vaikutus. |
| --- | --- |

(131)

Olisi ensiksi huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoitus ei ole pysäyttää toimenpiteiden kohteena olevan tuonnin pääsyä unioniin, vaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaolosuhteita vääristävä edelleen jatkuva vaikutus.

| (132) | Unionin kulutus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttia ja oli yhteensä noin 350 000 tonnia. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin unionin kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli noin 440 000 tonnia. Unionin tuottajien välillä on riittävästi kilpailua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste oli 77 prosenttia, joten vaikuttaa siltä, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia tuotannon lisäämiseksi, jos kysyntä kasvaa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista kuten Yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta. Kuten edellä todetaan, on korostettava, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole tarkoitus lopettaa thaimaalaista tuontia unioniin. Kun otetaan huomioon toimenpiteiden alhainen taso, voidaan olettaa, että thaimaalainen tuonti ottaa jatkossakin osan unionin markkinoista. |
| --- | --- |

(132)

Unionin kulutus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttia ja oli yhteensä noin 350 000 tonnia. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin unionin kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli noin 440 000 tonnia. Unionin tuottajien välillä on riittävästi kilpailua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste oli 77 prosenttia, joten vaikuttaa siltä, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia tuotannon lisäämiseksi, jos kysyntä kasvaa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista kuten Yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta. Kuten edellä todetaan, on korostettava, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole tarkoitus lopettaa thaimaalaista tuontia unioniin. Kun otetaan huomioon toimenpiteiden alhainen taso, voidaan olettaa, että thaimaalainen tuonti ottaa jatkossakin osan unionin markkinoista.

| (133) | Edellä mainitun perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta unionin markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(133)

Edellä mainitun perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta unionin markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (134) | Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vain vähäisiä kielteisiä vaikutuksia eivätkä ne olisi suhteettomia toimenpiteiden jatkamisesta unionin tuotannonalalle koituvaan hyötyyn verrattuna. |
| --- | --- |

(134)

Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vain vähäisiä kielteisiä vaikutuksia eivätkä ne olisi suhteettomia toimenpiteiden jatkamisesta unionin tuotannonalalle koituvaan hyötyyn verrattuna.

H.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (135) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(135)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (136) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja. |
| --- | --- |

(136)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja.

| (137) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(137)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (138) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle, |
| --- | --- |

(138)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Thaimaasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa etikan tai etikkahapon avulla valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2001 90 30 (Taric-koodi 2001903010), ja Thaimaasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2005 80 00 (Taric-koodi 2005800010).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co. Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand | 11,1 | A792 |
| Liitteessä mainitut yhteistyössä toimineet valmistajat | 12,9 | A793 |
| Kaikki muut yritykset | 14,3 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Karn Corn Co. Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand

11,1

A792

Liitteessä mainitut yhteistyössä toimineet valmistajat

12,9

A793

Kaikki muut yritykset

14,3

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä yhteistyössä toimineisiin mutta otoksen ulkopuolisiin yrityksiin uusi vientiä harjoittava tuottaja, johon voidaan näin ollen soveltaa painotettua keskimääräistä 12,9 prosentin tullia, jos jokin uusi Thaimaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että:

| a) | se ei vienyt unioniin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 30 päivän maaliskuuta 2012 välisenä) aikana; |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt unioniin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 30 päivän maaliskuuta 2012 välisenä) aikana;

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Thaimaassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; sekä |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Thaimaassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; sekä

| c) | se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin. |
| --- | --- |

c)

se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 682/2007, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 159, 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2008, annettu 25 päivänä syyskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 682/2007 muuttamisesta (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Komission päätös 2007/424/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007, tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä (EUVL L 159, 20.6.2007, s. 42).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/2009, annettu 15 päivänä syyskuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 682/2007 muuttamisesta (EUVL L 246, 18.9.2009, s. 1).

5

(6)  EUVL C 258, 2.9.2011, s. 11.

6

(7)  EUVL C 175, 19.6.2012, s. 22.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

---

LIITE

Luettelo 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tutkimuksessa yhteistyössä toimineista valmistajista, joihin sovelletaan Taric-lisäkoodia A793

| Nimi | Osoite |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Nimi

Osoite

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/19

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 876/2013,

annettu 28 päivänä toukokuuta 2013,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuolten kollegioita koskevien teknisten sääntelystandardien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta varmistettaisiin kollegioiden yhtenäinen ja johdonmukainen toiminta kaikkialla unionissa, on tarpeen tarkentaa keskusvastapuolten kollegioihin osallistumista koskevat järjestelyt helpottamaan asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa. |
| --- | --- |

(1)

Jotta varmistettaisiin kollegioiden yhtenäinen ja johdonmukainen toiminta kaikkialla unionissa, on tarpeen tarkentaa keskusvastapuolten kollegioihin osallistumista koskevat järjestelyt helpottamaan asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa.

| (2) | Se, että keskusvastapuolessa määritettävän rahoitusvälineen kannalta tärkeän unionin valuutan liikkeeseen laskeva keskuspankki ei ole kollegion jäsen, ei vaikuta tällaisen liikkeeseen laskevan keskuspankin oikeuksiin pyytää ja saada tietoja asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 3 kohdan ja 84 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Se, että keskusvastapuolessa määritettävän rahoitusvälineen kannalta tärkeän unionin valuutan liikkeeseen laskeva keskuspankki ei ole kollegion jäsen, ei vaikuta tällaisen liikkeeseen laskevan keskuspankin oikeuksiin pyytää ja saada tietoja asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 3 kohdan ja 84 artiklan mukaisesti.

| (3) | Keskusvastapuolen toiminnalla voi olla merkitystä tietylle liikkeeseen laskevalle keskuspankille, kun otetaan huomioon kyseisen keskuspankin liikkeeseen laskemassa valuutassa määritetyt määrät. Se, onko valuutta niin tärkeä, että keskuspankin pitäisi osallistua keskusvastapuolen kollegioon, olisi kuitenkin määritettävä sen perusteella, miten suuri osuus kyseisellä valuutalla on keskusvastapuolen keskimääräisistä avoimista määritetyistä positioista, jotta kollegion koko säilyisi oikeasuhteisena. |
| --- | --- |

(3)

Keskusvastapuolen toiminnalla voi olla merkitystä tietylle liikkeeseen laskevalle keskuspankille, kun otetaan huomioon kyseisen keskuspankin liikkeeseen laskemassa valuutassa määritetyt määrät. Se, onko valuutta niin tärkeä, että keskuspankin pitäisi osallistua keskusvastapuolen kollegioon, olisi kuitenkin määritettävä sen perusteella, miten suuri osuus kyseisellä valuutalla on keskusvastapuolen keskimääräisistä avoimista määritetyistä positioista, jotta kollegion koko säilyisi oikeasuhteisena.

| (4) | Jotta kollegion kokoukset olisivat tuloksellisia, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen olisi kollegion jäseniä kuullen selkeästi yksilöitävä kollegion kokouksen tai toiminnan tavoitteet. Näistä tavoitteista olisi kerrottava osallistujille hyvissä ajoin etukäteen ja samalla toimitettava keskusvastapuolten toimivaltaisen viranomaisen tai kollegion muiden jäsenten laatimat asiakirjat, jotta syntyisi todellista keskustelua. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kollegion kokoukset olisivat tuloksellisia, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen olisi kollegion jäseniä kuullen selkeästi yksilöitävä kollegion kokouksen tai toiminnan tavoitteet. Näistä tavoitteista olisi kerrottava osallistujille hyvissä ajoin etukäteen ja samalla toimitettava keskusvastapuolten toimivaltaisen viranomaisen tai kollegion muiden jäsenten laatimat asiakirjat, jotta syntyisi todellista keskustelua.

| (5) | Kollegioiden tehtävänä on helpottaa asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa, ja lainsäätäjä on asetuksessa määritellyt kollegioiden jäsenille osoitetut tehtävät ja kollegioiden kokoonpanon, perustamisen ja johtamisen oikeudellisiksi velvollisuuksiksi, mistä syystä ne ovat sitovia ja kaikissa jäsenvaltioissa sellaisinaan sovellettavia. Kollegion käytännön toiminnan kannalta kollegion jäsenten olisi tehtävä kirjallinen sopimus. Jotta voitaisiin varmistaa, että keskusvastapuolten kollegioissa käytetään kirjallisia vakiosopimuksia, jotka sisältävät kollegioiden toimintaa koskevia parhaita käytäntöjä ja toimivaltaisten viranomaisten soveltamia johdonmukaisia menettelyjä, ja jotta helpotettaisiin keskusvastapuolten kollegioiden nopeaa perustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa, EAMV:n olisi annettava suuntaviivoja ja suosituksia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kollegioiden tehtävänä on helpottaa asetuksessa (EU) N:o 648/2012 täsmennettyjen tehtävien hoitoa, ja lainsäätäjä on asetuksessa määritellyt kollegioiden jäsenille osoitetut tehtävät ja kollegioiden kokoonpanon, perustamisen ja johtamisen oikeudellisiksi velvollisuuksiksi, mistä syystä ne ovat sitovia ja kaikissa jäsenvaltioissa sellaisinaan sovellettavia. Kollegion käytännön toiminnan kannalta kollegion jäsenten olisi tehtävä kirjallinen sopimus. Jotta voitaisiin varmistaa, että keskusvastapuolten kollegioissa käytetään kirjallisia vakiosopimuksia, jotka sisältävät kollegioiden toimintaa koskevia parhaita käytäntöjä ja toimivaltaisten viranomaisten soveltamia johdonmukaisia menettelyjä, ja jotta helpotettaisiin keskusvastapuolten kollegioiden nopeaa perustamista asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa, EAMV:n olisi annettava suuntaviivoja ja suosituksia asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

| (6) | Minkään tämän asetuksen säännöksen ei pitäisi rajoittaa komission toimivaltaa käynnistää SEUT-sopimuksen 258 artiklan mukainen rikkomusmenettely tai SEUT-sopimuksen 265 artiklassa ja 271 artiklan d kohdassa määrätyt toimet. |
| --- | --- |

(6)

Minkään tämän asetuksen säännöksen ei pitäisi rajoittaa komission toimivaltaa käynnistää SEUT-sopimuksen 258 artiklan mukainen rikkomusmenettely tai SEUT-sopimuksen 265 artiklassa ja 271 artiklan d kohdassa määrätyt toimet.

| (7) | Jotta varmistettaisiin tietojen oikea-aikainen ja ajantasainen vaihto kollegion jäsenten välillä, kollegion olisi kokoonnuttava säännöllisesti ja annettava kollegion jäsenille mahdollisuus keskustella ja esittää oma näkemyksensä toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä järjestelyistä, strategiasta, prosesseista ja mekanismeista, joita keskusvastapuoli käyttää asetuksen (EU) N:o 648/2012 noudattamiseksi, sekä keskustella toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä riskeistä, joille keskusvastapuoli on tai saattaa olla alttiina tai joita se voi aiheuttaa. |
| --- | --- |

(7)

Jotta varmistettaisiin tietojen oikea-aikainen ja ajantasainen vaihto kollegion jäsenten välillä, kollegion olisi kokoonnuttava säännöllisesti ja annettava kollegion jäsenille mahdollisuus keskustella ja esittää oma näkemyksensä toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä järjestelyistä, strategiasta, prosesseista ja mekanismeista, joita keskusvastapuoli käyttää asetuksen (EU) N:o 648/2012 noudattamiseksi, sekä keskustella toimivaltaisen viranomaisen arviosta niistä riskeistä, joille keskusvastapuoli on tai saattaa olla alttiina tai joita se voi aiheuttaa.

| (8) | Jotta kollegion jäsenten kaikki näkemykset otetaan varmasti asianmukaisesti huomioon, toimivaltaisen viranomaisen olisi tehtävä kaikkensa sen varmistamiseksi, että kaikki niiden viranomaisten väliset erimielisyydet, joiden on määrä ryhtyä kollegion jäseniksi, ratkaistaan ennen kuin kollegion perustamista ja toimintaa koskeva kirjallinen sopimus viimeistellään. EAMV:n olisi helpotettava sopimuksen viimeistelyä toimimalla tarpeen mukaan välittäjänä. |
| --- | --- |

(8)

Jotta kollegion jäsenten kaikki näkemykset otetaan varmasti asianmukaisesti huomioon, toimivaltaisen viranomaisen olisi tehtävä kaikkensa sen varmistamiseksi, että kaikki niiden viranomaisten väliset erimielisyydet, joiden on määrä ryhtyä kollegion jäseniksi, ratkaistaan ennen kuin kollegion perustamista ja toimintaa koskeva kirjallinen sopimus viimeistellään. EAMV:n olisi helpotettava sopimuksen viimeistelyä toimimalla tarpeen mukaan välittäjänä.

| (9) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(9)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle.

| (10) | EAMV on kuullut tarvittaessa Euroopan pankkiviranomaista (EPV), Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä, ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV järjesti avoimen julkisen kuulemisen tällaisista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoi mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyysi lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklalla perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(10)

EAMV on kuullut tarvittaessa Euroopan pankkiviranomaista (EPV), Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) jäseniä, ennen kuin se on toimittanut teknisten standardien luonnokset, joihin tämä asetus perustuu. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 10 artiklan mukaisesti EAMV järjesti avoimen julkisen kuulemisen tällaisista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoi mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyysi lausunnon asetuksen (EU) N:o 1095/2010 37 artiklalla perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tärkeimpien valuuttojen määrittäminen

1.   Unionin tärkeimmät valuutat yksilöidään sen perusteella, mikä on kunkin valuutan suhteellinen osuus keskusvastapuolen keskimääräisistä avoimista positioista pankkipäivän lopussa keskusvastapuolen määrittämien kaikkien rahoitusvälineiden osalta yhden vuoden aikana laskettuna.

2.   Unionin tärkeimmät valuutat ovat ne kolme valuuttaa, joiden suhteellinen osuus 1 kohdan mukaisesti laskettuna on korkein, edellyttäen että kunkin valuutan yksittäinen osuus on yli 10 prosenttia.

3.   Valuuttojen suhteellinen osuus lasketaan vuosittain.

2 artikla

Kollegioiden toiminnan organisointi

1.   Sen jälkeen kun keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen on asetuksen (EU) N:o 648/2012 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla arvioinut, että hakemus on täydellinen, sen on lähetettävä ehdotus asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuksi kirjalliseksi sopimukseksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetyille kollegion jäsenille. Kyseisen kirjallisen sopimuksen on sisällettävä vuotuinen tarkistusmenettely. Siihen on myös sisällyttävä menettely, jolla keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen tai muu kollegion jäsen voi milloin tahansa ehdottaa sopimukseen muutoksia, joille on saatava kollegion hyväksyntä tässä artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut kollegion jäsenet eivät esitä huomautuksia 10 kalenteripäivän kuluessa, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on vietävä kirjallinen sopimus kollegion hyväksyttäväksi ja perustettava kollegio asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.   Jos kollegion jäsenet esittävät huomautuksia kirjallista sopimusta koskevaan ehdotukseen, joka on toimitettu niille 1 kohdan mukaisesti, niiden on toimitettava huomautuksensa ja perusteellinen selvitys niistä keskusvastapuolen toimivaltaiselle viranomaiselle 10 kalenteripäivän kuluessa. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen mukaan laadittava tarkistettu ehdotus ja kutsuttava koolle kokous, jotta lopullisesta kirjallisesta sopimuksesta päästäisiin yhteisymmärrykseen, ottaen huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräaika.

4.   Kollegio katsotaan perustetuksi, kun kirjallinen sopimus on hyväksytty.

5.   Tämän artiklan 1–3 kohdan mukaisesti hyväksytty kirjallinen sopimus sitoo kaikkia kollegion jäseniä.

3 artikla

Kollegioihin osallistuminen

1.   Jos kollegiolle esittää asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti tietopyynnön sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka ei ole kollegion jäsen, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on kollegiota kuultuaan päätettävä, mikä on tarkoituksenmukaisin tapa pyytää tietoa viranomaisilta, jotka eivät ole kollegion jäseniä, ja tarjota tällaisille viranomaisille tietoa.

2.   Kukin kollegion jäsen nimeää yhden osallistujan osallistumaan kollegion kokouksiin ja voi nimetä yhden varajäsenen, lukuun ottamatta keskusvastapuolen toimivaltaista viranomaista, joka voi vaatia ylimääräisiä osallistujia, joilla ei ole äänioikeutta.

3.   Jos keskuspankkeja, jotka laskevat liikkeeseen yhden tärkeimmistä unionin valuutoista, on useampi kuin yksi, asianomaisten keskuspankkien on valittava keskuudestaan yksi edustaja, joka osallistuu kollegioon.

4.   Jos viranomaisella on oikeus osallistua kollegioon useamman kuin yhden alakohdan nojalla, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan 2 kohdan c–h alakohdasta, se voi nimetä ylimääräisiä osallistujia, joilla ei ole äänioikeutta.

5.   Jos tämän artiklan mukaisesti kollegion jäsenellä on useampi kuin yksi osallistuja taikka samalla jäsenvaltiolla on enemmän kollegion jäseniä kuin äänimäärä, jonka kyseiset kollegion jäsenet voivat käyttää asetuksen (EU) N:o 648/2012 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseisen kollegion jäsenen tai kyseisten kollegion jäsenten on ilmoitettava kollegiolle, kuka osallistujista käyttää äänioikeutta.

4 artikla

Kollegioiden hallinnointi

1.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kollegion työ helpottaa asetuksen (EU) N:o 648/2012 mukaisesti hoidettavia tehtäviä.

2.   Kollegion on ilmoitettava EAMV:lle kaikista tehtävistä, jotka se hoitaa 1 kohdan mukaisesti. EAMV:llä on koordinoiva rooli kollegion tehtävänhoidon seurannassa, ja sen on varmistettava, että kollegion tavoitteet ovat mahdollisimman pitkälti linjassa muiden kollegioiden tavoitteiden kanssa.

3.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava vähimmäisvaatimuksena, että

| a) | kollegion kokousten ja toiminnan tavoitteet on selkeästi määritelty; |
| --- | --- |

a)

kollegion kokousten ja toiminnan tavoitteet on selkeästi määritelty;

| b) | kollegion kokoukset ja toiminta ovat tuloksellisia, ja varmistettava samaan aikaan, että kaikki kollegion jäsenet saavat kaikki tiedot niiden kannalta merkityksellisistä kollegion toimista; |
| --- | --- |

b)

kollegion kokoukset ja toiminta ovat tuloksellisia, ja varmistettava samaan aikaan, että kaikki kollegion jäsenet saavat kaikki tiedot niiden kannalta merkityksellisistä kollegion toimista;

| c) | kollegion kokousten ja toiminnan aikataulu määritetään niin, että kokousten ja toiminnan tuloksista on apua keskusvastapuolen valvonnassa; |
| --- | --- |

c)

kollegion kokousten ja toiminnan aikataulu määritetään niin, että kokousten ja toiminnan tuloksista on apua keskusvastapuolen valvonnassa;

| d) | keskusvastapuolella ja muilla keskeisillä sidosryhmillä on selkeä käsitys kollegion roolista ja toiminnasta; |
| --- | --- |

d)

keskusvastapuolella ja muilla keskeisillä sidosryhmillä on selkeä käsitys kollegion roolista ja toiminnasta;

| e) | kollegion toimintaa tarkastellaan säännöllisesti ja korjaavia toimia toteutetaan, jos kollegion toiminta ei ole tuloksellista; |
| --- | --- |

e)

kollegion toimintaa tarkastellaan säännöllisesti ja korjaavia toimia toteutetaan, jos kollegion toiminta ei ole tuloksellista;

| f) | kollegion jäsenten vuosittaisen kriisinhallintasuunnittelukokouksen esityslista vahvistetaan tarvittaessa yhteistyössä keskusvastapuolen kanssa. |
| --- | --- |

f)

kollegion jäsenten vuosittaisen kriisinhallintasuunnittelukokouksen esityslista vahvistetaan tarvittaessa yhteistyössä keskusvastapuolen kanssa.

4.   Jotta varmistettaisiin kollegion tehokkuus ja tuloksellisuus, keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimittava keskitettynä yhteyspisteenä kaikissa kollegion käytännön järjestelyihin liittyvissä seikoissa. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on hoidettava vähintään seuraavat tehtävät:

| a) | kollegion jäsenten yhteystietoluettelon laatiminen, päivittäminen ja toimittaminen jäsenille; |
| --- | --- |

a)

kollegion jäsenten yhteystietoluettelon laatiminen, päivittäminen ja toimittaminen jäsenille;

| b) | esityslistojen ja asiakirjojen toimittaminen kollegion kokouksia ja toimintaa varten; |
| --- | --- |

b)

esityslistojen ja asiakirjojen toimittaminen kollegion kokouksia ja toimintaa varten;

| c) | pöytäkirjojen laatiminen kokouksista ja toimintakohtien esittäminen virallisesti; |
| --- | --- |

c)

pöytäkirjojen laatiminen kokouksista ja toimintakohtien esittäminen virallisesti;

| d) | kollegion mahdollisen verkkosivuston ja muiden mahdollisten sähköisten tiedonvaihtomekanismien hallinnoiminen; |
| --- | --- |

d)

kollegion mahdollisen verkkosivuston ja muiden mahdollisten sähköisten tiedonvaihtomekanismien hallinnoiminen;

| e) | kun se on käytännössä mahdollista, tietojen toimittaminen ja asiantuntijaryhmien tarjoaminen avuksi kollegion tehtävänhoidon helpottamiseksi; |
| --- | --- |

e)

kun se on käytännössä mahdollista, tietojen toimittaminen ja asiantuntijaryhmien tarjoaminen avuksi kollegion tehtävänhoidon helpottamiseksi;

| f) | tietojen jakaminen asianmukaisella tavalla kollegion jäsenten kesken. |
| --- | --- |

f)

tietojen jakaminen asianmukaisella tavalla kollegion jäsenten kesken.

5.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä, kuinka usein kollegion kokouksia pidetään, ottaen huomioon keskusvastapuolen koon, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden, keskusvastapuolen merkityksen koko järjestelmän kannalta eri lainkäyttöalueilla ja eri valuuttojen osalta, keskusvastapuolen toiminnan mahdolliset vaikutukset, ulkoiset olosuhteet ja kollegion jäsenten mahdolliset pyynnöt. Kollegion on pidettävä kokous vähintään kerran vuodessa, ja jos keskusvastapuolen toimivaltainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi, joka kerta, kun on tehtävä päätös asetuksen (EU) N:o 648/2012 nojalla. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on järjestettävä säännöllisesti kokouksia kollegion jäsenten ja keskusvastapuolen ylimmän johdon välillä.

6.   Edellä 2 artiklassa tarkoitetussa kirjallisessa sopimuksessa on tarkennettava, että kollegio on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä.

7.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä varmistamaan, että kukin kollegion kokous on päätösvaltainen. Jos kokous ei ole päätösvaltainen, puheenjohtajan on varmistettava, että kaikkia vaadittuja päätöksiä lykätään, kunnes päätösvaltaisuuden edellytyksenä oleva määrä jäseniä on läsnä, ottaen huomioon asetuksessa (EU) N:o 648/2012 vahvistetut asianomaiset määräajat.

5 artikla

Viranomaisten välinen tietojenvaihto

1.   Kunkin kollegion jäsenen on toimitettava ajoissa keskusvastapuolen toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen kollegion operatiivisen toiminnan ja niiden keskeisten toimintojen kannalta, joihin jäsen osallistuu. Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava tällaiset samankaltaiset tiedot hyvissä ajoin kollegion jäsenille.

2.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kollegiolle ainakin seuraavat tiedot:

| a) | merkittävät muutokset keskusvastapuolikonsernin rakenteessa ja omistuksessa; |
| --- | --- |

a)

merkittävät muutokset keskusvastapuolikonsernin rakenteessa ja omistuksessa;

| b) | merkittävät muutokset keskusvastapuolen pääoman tasossa; |
| --- | --- |

b)

merkittävät muutokset keskusvastapuolen pääoman tasossa;

| c) | muutokset organisaatiossa, ylimmässä johdossa, prosesseissa tai järjestelyissä, jos kyseisillä muutoksilla on merkittävä vaikutus päätöksentekoon, ohjaukseen ja valvontaan sekä riskienhallintaan; |
| --- | --- |

c)

muutokset organisaatiossa, ylimmässä johdossa, prosesseissa tai järjestelyissä, jos kyseisillä muutoksilla on merkittävä vaikutus päätöksentekoon, ohjaukseen ja valvontaan sekä riskienhallintaan;

| d) | luettelo keskusvastapuolen määritysosapuolista; |
| --- | --- |

d)

luettelo keskusvastapuolen määritysosapuolista;

| e) | yksityiskohtaiset tiedot keskusvastapuolen valvonnassa mukana olevista viranomaisista, mukaan lukien mahdolliset muutokset niiden vastuualueissa; |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset tiedot keskusvastapuolen valvonnassa mukana olevista viranomaisista, mukaan lukien mahdolliset muutokset niiden vastuualueissa;

| f) | tiedot mahdollisista olennaisista tekijöistä, jotka heikentävät keskusvastapuolen kykyä noudattaa asetusta (EU) N:o 648/2012, asiaan liittyviä delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä; |
| --- | --- |

f)

tiedot mahdollisista olennaisista tekijöistä, jotka heikentävät keskusvastapuolen kykyä noudattaa asetusta (EU) N:o 648/2012, asiaan liittyviä delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä;

| g) | vaikeudet, joilla on mahdollisia merkittäviä heijastusvaikutuksia; |
| --- | --- |

g)

vaikeudet, joilla on mahdollisia merkittäviä heijastusvaikutuksia;

| h) | seikat, jotka viittaavat mahdolliseen suureen ongelmien leviämisriskiin; |
| --- | --- |

h)

seikat, jotka viittaavat mahdolliseen suureen ongelmien leviämisriskiin;

| i) | merkittävä kehitys keskusvastapuolen rahoitusasemassa; |
| --- | --- |

i)

merkittävä kehitys keskusvastapuolen rahoitusasemassa;

| j) | varhaisvaroitukset mahdollisista maksuvalmiusongelmista tai merkittävistä petoksista; |
| --- | --- |

j)

varhaisvaroitukset mahdollisista maksuvalmiusongelmista tai merkittävistä petoksista;

| k) | jäsenen maksukyvyttömyystilanteet ja mahdolliset jatkotoimet; |
| --- | --- |

k)

jäsenen maksukyvyttömyystilanteet ja mahdolliset jatkotoimet;

| l) | seuraamukset ja poikkeukselliset valvontatoimenpiteet; |
| --- | --- |

l)

seuraamukset ja poikkeukselliset valvontatoimenpiteet;

| m) | raportit suorituskykyyn liittyneistä ongelmista tai tapahtumista sekä toteutetuista korjaavista toimista; |
| --- | --- |

m)

raportit suorituskykyyn liittyneistä ongelmista tai tapahtumista sekä toteutetuista korjaavista toimista;

| n) | säännölliset tiedot keskusvastapuolen toiminnasta; tietojen laajuudesta ja toistuvuudesta on sovittava 2 artiklassa kuvatussa kirjallisessa sopimuksessa; |
| --- | --- |

n)

säännölliset tiedot keskusvastapuolen toiminnasta; tietojen laajuudesta ja toistuvuudesta on sovittava 2 artiklassa kuvatussa kirjallisessa sopimuksessa;

| o) | yleiskatsaus tärkeistä kaupallisista ehdotuksista, mukaan lukien tarjottavat uudet tuotteet tai palvelut; |
| --- | --- |

o)

yleiskatsaus tärkeistä kaupallisista ehdotuksista, mukaan lukien tarjottavat uudet tuotteet tai palvelut;

| p) | muutokset keskusvastapuolen riskimallissa, stressitestauksessa ja toteumatestauksessa; |
| --- | --- |

p)

muutokset keskusvastapuolen riskimallissa, stressitestauksessa ja toteumatestauksessa;

| q) | tapauksen mukaan muutokset keskusvastapuolen yhteentoimivuusjärjestelyissä. |
| --- | --- |

q)

tapauksen mukaan muutokset keskusvastapuolen yhteentoimivuusjärjestelyissä.

3.   Kollegion jäsenten välisen tietojenvaihdon on heijastettava jäsenten vastuualueita ja tiedontarpeita. Tarpeettomien tietovirtojen välttämiseksi tietojenvaihto on pidettävä oikeasuhteisena ja riskikeskeisenä.

4.   Kollegion jäsenten on pohdittava, mitkä olisivat tehokkaimmat tiedonvälitystavat, jotta varmistetaan tietojen katkeamaton, oikea-aikainen ja oikeasuhteinen vaihto.

5.   Keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EU) N:o 648/2012 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti riskinarvioinnista laatima kertomus on esitettävä kollegiolle asianmukaisen ajan kuluessa sen varmistamiseksi, että kollegion jäsenet voivat tarkastella sitä ja esittää tarvittaessa näkemyksiään.

6 artikla

Vapaaehtoinen tehtävänjako ja tehtävien siirtäminen

1.   Kollegion jäsenten on sovittava tehtävien mahdollista erityistä siirtämistä ja tehtävien vapaaehtoista jakoa muille jäsenille koskevien järjestelyjen yksityiskohtaisista ehdoista, erityisesti kun kyseessä on tehtävien siirtäminen, joka johtaa jäsenen keskeisten valvontatehtävien siirtämiseen.

2.   Tehtävien siirtämistä koskevien erityisten järjestelyjen ja vapaaehtoista tehtävänjakoa koskevien järjestelyjen osapuolten on sovittava yksityiskohtaisista ehdoista, jotka kattavat ainakin seuraavat aiheet:

| a) | tarkoin määritetyillä aloilla annettavat tai siirrettävät erityistoiminnot; |
| --- | --- |

a)

tarkoin määritetyillä aloilla annettavat tai siirrettävät erityistoiminnot;

| b) | sovellettavat menettelyt ja prosessit; |
| --- | --- |

b)

sovellettavat menettelyt ja prosessit;

| c) | kunkin osapuolen tehtävät ja vastuualueet; |
| --- | --- |

c)

kunkin osapuolen tehtävät ja vastuualueet;

| d) | osapuolten kesken vaihdettavien tietojen tyyppi. |
| --- | --- |

d)

osapuolten kesken vaihdettavien tietojen tyyppi.

3.   Tehtävien jakamisen ja siirtämisen tarkoituksena ei ole muuttaa keskusvastapuolen toimivaltaisen viranomaisen päätösvallan jakautumista.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

2

---

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/23

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 877/2013,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2013,

Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 täydentämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (1), ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 473/2013 säädetään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevien, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden tiiviimmästä seurannasta, joka toteutetaan lisäraportointivaatimusten avulla ja jolla pyritään varmistamaan, että mahdolliset poikkeamat neuvoston suosituksista tai neuvoston päätöksistä, joissa vaaditaan liiallisen alijäämän korjaamista, saadaan ehkäistyä ennalta ja oikaistuiksi varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 473/2013 säädetään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevien, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden tiiviimmästä seurannasta, joka toteutetaan lisäraportointivaatimusten avulla ja jolla pyritään varmistamaan, että mahdolliset poikkeamat neuvoston suosituksista tai neuvoston päätöksistä, joissa vaaditaan liiallisen alijäämän korjaamista, saadaan ehkäistyä ennalta ja oikaistuiksi varhaisessa vaiheessa.

| (2) | Tällainen seuranta täydentää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjä voimassa olevia raportointivaatimuksia, joiden mukaan jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ja joille on osoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen neuvoston suositus tai 126 artiklan 9 kohdan mukainen vaatimus, on esitettävä neuvostolle ja komissiolle selvitys liiallisen alijäämän korjaamiseksi toteutetuista toimista. Selvityksessä on esitettävä neuvoston suositusta vastaavat julkisia menoja ja tuloja ja sekä meno- että tulopuolen harkinnanvaraisia toimenpiteitä koskevat tavoitteet sekä tiedot tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja suunniteltujen toimenpiteiden luonteesta. |
| --- | --- |

(2)

Tällainen seuranta täydentää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjä voimassa olevia raportointivaatimuksia, joiden mukaan jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ja joille on osoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen neuvoston suositus tai 126 artiklan 9 kohdan mukainen vaatimus, on esitettävä neuvostolle ja komissiolle selvitys liiallisen alijäämän korjaamiseksi toteutetuista toimista. Selvityksessä on esitettävä neuvoston suositusta vastaavat julkisia menoja ja tuloja ja sekä meno- että tulopuolen harkinnanvaraisia toimenpiteitä koskevat tavoitteet sekä tiedot tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja suunniteltujen toimenpiteiden luonteesta.

| (3) | Asetuksella (EU) N:o 473/2013 täydennetään tätä alkuperäistä raportointivaatimusta edellyttämällä euroa rahayksikkönään käyttäviltä jäsenvaltioilta, joissa on liiallinen alijäämä, tiheämpää raportointia. Viimeksi mainittujen on raportoitava komissiolle ja talous- ja rahoituskomitealle kuuden kuukauden välein, jos niille on osoitettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen neuvoston suositus, ja kolmen kuukauden välein, jos niille on osoitettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa vaaditaan toteuttamaan toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Raportointiin olisi sisällytettävä tietoja julkisyhteisöjen ja niiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Tiheämmän raportoinnin avulla komissio ja talous- ja rahoituskomitea voivat jatkuvasti seurata, etenevätkö kyseiset jäsenvaltiot suunnitellusti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EU) N:o 473/2013 täydennetään tätä alkuperäistä raportointivaatimusta edellyttämällä euroa rahayksikkönään käyttäviltä jäsenvaltioilta, joissa on liiallinen alijäämä, tiheämpää raportointia. Viimeksi mainittujen on raportoitava komissiolle ja talous- ja rahoituskomitealle kuuden kuukauden välein, jos niille on osoitettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen neuvoston suositus, ja kolmen kuukauden välein, jos niille on osoitettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa vaaditaan toteuttamaan toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Raportointiin olisi sisällytettävä tietoja julkisyhteisöjen ja niiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Tiheämmän raportoinnin avulla komissio ja talous- ja rahoituskomitea voivat jatkuvasti seurata, etenevätkö kyseiset jäsenvaltiot suunnitellusti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdan mukaan komission on määritettävä tämän lisäraportoinnin sisältö. Tässä delegoidussa säädöksessä asetetaan selkeä kehys tiedoille, jotka liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevien, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden on raportoitava. Tässä delegoidussa asetuksessa säädetty raportointi antaa jäsennellyn ja yhdenmukaistetun kuvan kyseisten jäsenvaltioiden julkisen talouden tilasta. Selvityksessä olisi esitettävä tietoja vuositasolla ja neljännesvuositasolla, jotta käynnissä olevasta alijäämän korjaamisesta saataisiin yksityiskohtaista tietoa. Tiedot olisi raportoitava kassa- ja suoriteperusteisesti (Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän, EKT:n, mukaisesti), jotta julkisen talouden tilanteen kehitystä voitaisiin ymmärtää paremmin. Koska liiallisia alijäämiä koskeva menettely voi olla käynnissä alijäämää tai velkasuhdetta koskevan SEUT-sopimuksessa määritellyn viitearvon tai molempien viitearvojen noudattamatta jättämisen vuoksi, julkisen talouden alijäämän ja velan kehityksen keskeisistä osatekijöistä olisi raportoitava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdan mukaan komission on määritettävä tämän lisäraportoinnin sisältö. Tässä delegoidussa säädöksessä asetetaan selkeä kehys tiedoille, jotka liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevien, euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden on raportoitava. Tässä delegoidussa asetuksessa säädetty raportointi antaa jäsennellyn ja yhdenmukaistetun kuvan kyseisten jäsenvaltioiden julkisen talouden tilasta. Selvityksessä olisi esitettävä tietoja vuositasolla ja neljännesvuositasolla, jotta käynnissä olevasta alijäämän korjaamisesta saataisiin yksityiskohtaista tietoa. Tiedot olisi raportoitava kassa- ja suoriteperusteisesti (Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän, EKT:n, mukaisesti), jotta julkisen talouden tilanteen kehitystä voitaisiin ymmärtää paremmin. Koska liiallisia alijäämiä koskeva menettely voi olla käynnissä alijäämää tai velkasuhdetta koskevan SEUT-sopimuksessa määritellyn viitearvon tai molempien viitearvojen noudattamatta jättämisen vuoksi, julkisen talouden alijäämän ja velan kehityksen keskeisistä osatekijöistä olisi raportoitava.

| (5) | Tämän delegoidun säädöksen nojalla raportoitujen todellisten tietojen olisi vastattava Eurostatille liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä raportoituja tietoja, |
| --- | --- |

(5)

Tämän delegoidun säädöksen nojalla raportoitujen todellisten tietojen olisi vastattava Eurostatille liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä raportoituja tietoja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään sellaisten raporttien tarkasta sisällöstä, joita komissio saattaa pyytää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevilta, euroa rahayksikkönään käyttäviltä jäsenvaltioilta.

2 artikla

Raportoinnin rakenne ja sisältö

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuilla raporteilla on oltava seuraavanlainen rakenne:

| — | Julkisyhteisöjen ja niiden alasektoreiden todelliset rahoitusasemat, velan kehitys ja päivitetyt talousarviosuunnitelmat liiallisen alijäämän korjaamiseen käytettävältä ajalta; |
| --- | --- |

—

Julkisyhteisöjen ja niiden alasektoreiden todelliset rahoitusasemat, velan kehitys ja päivitetyt talousarviosuunnitelmat liiallisen alijäämän korjaamiseen käytettävältä ajalta;

| — | Kuvaus ja määrällinen esitys nimellisin ja rakenteellisin luvuin (rahoitusaseman suhdannekomponentti ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) finanssipoliittisesta strategiasta, jolla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä ottaen huomioon neuvoston viimeisin SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen suositus tai SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa esitetään vaatimus, ja yksityiskohtaiset tiedot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista tai jo toteutetuista julkisen talouden toimenpiteistä ja niiden talousarviovaikutuksista. |
| --- | --- |

—

Kuvaus ja määrällinen esitys nimellisin ja rakenteellisin luvuin (rahoitusaseman suhdannekomponentti ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) finanssipoliittisesta strategiasta, jolla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä ottaen huomioon neuvoston viimeisin SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukainen suositus tai SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa esitetään vaatimus, ja yksityiskohtaiset tiedot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista tai jo toteutetuista julkisen talouden toimenpiteistä ja niiden talousarviovaikutuksista.

2.   Raportteihin on sisällytettävä tämän asetuksen liitteessä esitetyt taulukot.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

1

(2)  EYVL L 209, 2.8.1977, s. 6.

2

---

LIITE

Taulukot, jotka on sisällytettävä alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdan mukaisiin raportteihin

Huom. Taulukkojen vuosi t vastaa raportin esittämisvuotta. Lihavoitujen kohtien raportointi on pakollista. Neuvoston direktiivin 2011/85/EU (1) yhteydessä sovittua käsitteistöä olisi noudatettava.

Taulukko 1a

Talousarvion toteuttaminen vuoden aikana neljännesvuosittain kassaperusteisesti
   (3)
  julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta
   (4)

| miljoonaa euroa | Vuosi t (2) |
| --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Kokonaistase alasektoreittain (6–7) |
| 1. | Julkisyhteisöt |

miljoonaa euroa

Vuosi t (2)

Q1

Q2

Q3

Q4

Kokonaistase alasektoreittain (6–7)

1.

| 2. | Valtionhallinto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osavaltiohallinto |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paikallishallinto |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sosiaaliturvarahastot |
| --- | --- |

5.

Kunkin alasektorin osalta (mainitkaa kyseessä oleva sektori)

| 6. | Tulot/sisäänvirtaukset yhteensä |
| --- | --- |

6.

Joista (suuntaa antava luettelo)

Verot, joista:

Välittömät verot

Välilliset verot, joista:

Arvonlisävero

Sosiaaliturvamaksut

Myynti

Muut juoksevat tulot

Pääomatulot

Sisäänvirtaus rahoitusvälineisiin liittyvistä operaatioista

| 7. | Menot/ulosvirtaukset yhteensä |
| --- | --- |

7.

Joista (suuntaa antava luettelo)

Tavaroiden ja palvelujen hankinnat

Palkansaajakorvaukset

Korot

Tukipalkkiot

Sosiaalietuudet

Muut juoksevat menot

Maksetut pääomansiirrot

Pääomasijoitukset

Ulosvirtaus rahoitusvälineisiin liittyvistä operaatioista

Taulukko 1b

Talousarvion toteuttaminen ja näkymät vuoden aikana neljännesvuosittain EKT:n standardeja noudattaen kausitasoittamattomana
   (6)
  julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta

Taulukoissa 1a ja 1b esitettävien talousarvion toteuttamista koskevien tietojen olisi oltava keskenään johdonmukaisia, ja mukana olisi oltava täsmäytystaulukko, josta ilmenee näiden kahden taulukon tietojen välisen siirtymän osatekijät.

| miljoonaa euroa | EKT-koodi | Vuosi t (5) |
| --- | --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Nettoluotonanto (+) /nettoluotonotto (–) |
| 1. | Julkisyhteisöt
   (6) |

miljoonaa euroa

EKT-koodi

Vuosi t (5)

Q1

Q2

Q3

Q4

Nettoluotonanto (+) /nettoluotonotto (–)

1.

S.13

| 2. | Valtionhallinto |
| --- | --- |

2.

Valtionhallinto

S.1311

| 3. | Osavaltiohallinto |
| --- | --- |

3.

Osavaltiohallinto

S.1312

| 4. | Paikallishallinto |
| --- | --- |

4.

Paikallishallinto

S.1313

| 5. | Sosiaaliturvarahastot |
| --- | --- |

5.

Sosiaaliturvarahastot

S.1314

Julkisyhteisöjen osalta (alasektoreiden osalta vapaaehtoista)

| 6. | Tulot yhteensä
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

Joista

Tuotannon ja tuonnin verot

D.2

Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot

D.5

Pääomaverot

D.91

Sosiaaliturvamaksut

D.61

Omaisuustulot

D.4

Muut (7)

| 7. | Menot yhteensä
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

Joista

Palkansaajakorvaukset

D.1

Välituotekäyttö

P.2

Sosiaalietuudet

D.62, D.632 (8)

Korkomenot

D.41

Tukipalkkiot

D.3

Kiinteän pääoman bruttomuodostus (6)

P.51

Pääomansiirrot

D.9

Muut (9)

| 8. | Bruttovelka
   (10) |
| --- | --- |

8.

Taulukko 1c

Vuotuiset julkisen talouden tavoitteet EKT:n standardeja noudattaen julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta

| | EKT-koodi | Vuosi t – 1 | Vuosi t | Vuosi t + ... (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoluotonanto (+) /nettoluotonotto (–) alasektoreittain (% suhteessa BKT:hen) |
| 1. | Julkisyhteisöt |

EKT-koodi

Vuosi t – 1

Vuosi t

Vuosi t + ... (11)

Nettoluotonanto (+) /nettoluotonotto (–) alasektoreittain (% suhteessa BKT:hen)

1.

S.13

| 2. | Valtionhallinto |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Osavaltiohallinto |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Paikallishallinto |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Sosiaaliturvarahastot |
| --- | --- |

5.

S.1314

Julkisyhteisöt (S.13) (% suhteessa BKT:hen)

| 6. | Tulot yhteensä |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Menot yhteensä |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Korkomenot |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Perusjäämä
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet
   (13) |
| --- | --- |

10.

Muutos

Muutos

Muutos

| 11. | Reaalisen BKT:n kasvu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Potentiaalisen BKT:n kasvu |
| --- | --- |

12.

Seuraavien osuus:

| — | työpanos |
| --- | --- |

—

työpanos

| — | pääoma |
| --- | --- |

—

pääoma

| — | kokonaistuottavuus |
| --- | --- |

—

kokonaistuottavuus

% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen

% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen

% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen

| 13. | Tuotantokuilu |
| --- | --- |

13.

| 14. | Julkisen talouden suhdannekomponentti |
| --- | --- |

14.

| 15. | Suhdannekorjattu rahoitusasema (1–14) |
| --- | --- |

15.

| 14. | Suhdannekorjattu perusjäämä (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rakenteellinen rahoitusasema (13–10) |
| --- | --- |

15.

Taulukko 2

Julkisyhteisöjen tulo- ja menotavoitteet (S.13) EKT:n standardien mukaisesti

| % suhteessa BKT:hen | EKT-koodi | Vuosit – 1 | Vuosi t | Vuosi t + 1 | Vuosi t + ... (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tulotavoite yhteensä
  (= Taulukko 1c, kohta 6) |

% suhteessa BKT:hen

EKT-koodi

Vuosit – 1

Vuosi t

Vuosi t + 1

Vuosi t + ... (14)

1.

(= Taulukko 1c, kohta 6)

TR

Josta

| 1.1 | Tuotannon ja tuonnin verot |
| --- | --- |

1.1

D.2

| 1.2 | Tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot |
| --- | --- |

1.2

D.5

| 1.3 | Pääomaverot |
| --- | --- |

1.3

D.91

| 1.4 | Sosiaaliturvamaksut |
| --- | --- |

1.4

D.61

| 1.5 | Omaisuustulot |
| --- | --- |

1.5

D.4

| 1.6 | Muut
   (15) |
| --- | --- |

1.6

p.m. Verorasitus

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91 –D.995) (16)

| 2. | Menotavoite yhteensä
  (= Taulukko 1c, kohta 7) |
| --- | --- |

2.

(= Taulukko 1c, kohta 7)

TE (17)

Josta

| 2.1 | Palkansaajakorvaukset |
| --- | --- |

2.1

D.1

| 2.2 | Välituotekäyttö |
| --- | --- |

2.2

P.2

| 2.3 | Sosiaalietuudet |
| --- | --- |

2.3

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

joista

Työttömyysetuudet
   (18)

| 2.4 | Korkomenot |
| --- | --- |

2.4

D.41

| 2.5 | Tukipalkkiot |
| --- | --- |

2.5

D.3

| 2.6 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus |
| --- | --- |

2.6

P.51

| 2.7 | Pääomansiirrot |
| --- | --- |

2.7

D.9

| 2.8 | Muut
   (19) |
| --- | --- |

2.8

Taulukko 3a

Julkisen talouden tulo- ja menopuolen toimenpiteet, joita julkisyhteisöt ja niiden alasektorit ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa taulukossa 2 esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi

| Toteutettujen ja suunniteltujen toimenpiteiden odotettu talousarviovaikutus (22) |
| --- |
| Luettelo toimenpiteistä | Yksityiskohtainen kuvaus (23) | Tavoite (tulo-/ menopuoli)
  EKT-koodi | Kirjanpitoperiaate (24) | Hyväksymistilanne | Rajavaikutus talousarvioon (miljoonaa euroa), vuosimuutos |
| | t – 1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| YHTEENSÄ |

Toteutettujen ja suunniteltujen toimenpiteiden odotettu talousarviovaikutus (22)

Luettelo toimenpiteistä

Yksityiskohtainen kuvaus (23)

Tavoite (tulo-/ menopuoli)

EKT-koodi

Kirjanpitoperiaate (24)

Hyväksymistilanne

Rajavaikutus talousarvioon (miljoonaa euroa), vuosimuutos

t – 1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

YHTEENSÄ

Taulukko 3b

Taulukossa 3a esitettyjen toimenpiteiden talousarviovaikutukset vuoden aikana neljännesvuosittain

| Luettelo toimenpiteistä (25) | Vuoteen t vaikuttavien toimenpiteiden vaikutus vuoden aikana (valitaan jompikumpi alla olevista vaihtoehdoista) (26) | Odotettu vuotuinen talousarviovaikutus vuonna t
  (miljoonaa euroa)
  (= Taulukko 3a) |
| --- | --- | --- |
| Havaittu talousarviovaikutus neljännesvuosittain (miljoonaa euroa) (27) | Havaittu kumulatiivinen talousarviovaikutus vuoden alusta (miljoonaa euroa) |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| YHTEENSÄ | | | | | | |

Luettelo toimenpiteistä (25)

Vuoteen t vaikuttavien toimenpiteiden vaikutus vuoden aikana (valitaan jompikumpi alla olevista vaihtoehdoista) (26)

Odotettu vuotuinen talousarviovaikutus vuonna t

(miljoonaa euroa)

(= Taulukko 3a)

Havaittu talousarviovaikutus neljännesvuosittain (miljoonaa euroa) (27)

Havaittu kumulatiivinen talousarviovaikutus vuoden alusta (miljoonaa euroa)

Q1

Q2

Q3

Q4

YHTEENSÄ

Taulukko 4

Julkisyhteisöjen (S.13) velan kehitys ja näkymät

| | | Vuosi t – 1 | Vuosi t | Vuosi t + ... (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | EKT-koodi | % suhteessa BKT:hen | % suhteessa BKT:hen | % suhteessa BKT:hen |
| 1. | Bruttovelka
   (29)
  (= Taulukko 1b, kohta 8, julkisyhteisöjen osalta) |

Vuosi t – 1

Vuosi t

Vuosi t + ... (28)

EKT-koodi

% suhteessa BKT:hen

% suhteessa BKT:hen

% suhteessa BKT:hen

1.

(= Taulukko 1b, kohta 8, julkisyhteisöjen osalta)

| 2. | Bruttovelkasuhteen muutos |
| --- | --- |

2.

Bruttovelan muutoksiin vaikuttavat tekijät

| 3. | Perusjäämä
  (= Taulukko 1c, kohta 9) |
| --- | --- |

3.

(= Taulukko 1c, kohta 9)

| 4. | Korkomenot
  (= Taulukko 1c, kohta 8) |
| --- | --- |

4.

(= Taulukko 1c, kohta 8)

D.41

| 5. | Velkakannan korjauserä |
| --- | --- |

5.

joista:

| — | Erot kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välillä (30) |
| --- | --- |

—

Erot kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välillä (30)

| — | Rahoitusvarojen nettokertymä (31) |
| --- | --- |

—

Rahoitusvarojen nettokertymä (31)

josta:

| — | Yksityistämistulot |
| --- | --- |

—

| — | Arvostusvaikutukset ja muut (32) |
| --- | --- |

—

Arvostusvaikutukset ja muut (32)

p.m. Velan implisiittinen korko
   (33)
  (%)

Muut merkitykselliset muuttujat

| 6. | Likvidit rahoitusvarat (34) |
| --- | --- |

6.

Likvidit rahoitusvarat (34)

| 7. | Nettorahoitusvelka |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Velkojen kuoletukset (liikkeessä olevat joukkolainat) edellisen vuoden lopusta lukien |
| --- | --- |

8.

Velkojen kuoletukset (liikkeessä olevat joukkolainat) edellisen vuoden lopusta lukien

| 9. | Ulkomaan valuutan määräisen velan prosenttiosuus (%) |
| --- | --- |

9.

Ulkomaan valuutan määräisen velan prosenttiosuus (%)

| 10. | Keskimääräinen maturiteetti (vuosina) |
| --- | --- |

10.

Keskimääräinen maturiteetti (vuosina)

| 11. | Reaalisen BKT:n kasvu (%)
  (= Taulukko 1c, kohta 11) |
| --- | --- |

11.

(= Taulukko 1c, kohta 11)

---

(1)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41.

(2)  Raportointi on pakollista kuluvaan vuosineljännekseen asti. Jos kuluvasta vuosineljänneksestä ei ole tietoja käytettävissä, ilmoitetaan viimeisin käytettävissä oleva kuukausikohtainen tieto ja mainitaan, mistä kuukaudesta on kyse. Julkisyhteisöjen kokonaistaseesta ilmoitetaan tiedot siihen vuosineljännekseen asti, josta tiedot on käytettävissä (q – 1). Noudatetaan tavanomaisia laadunvarmistus- ja tarkistusmenetelmiä.

(3)  Jos kassaperusteisia tietoja ei ole käytettävissä, voidaan ilmoittaa vastaavat tiedot julkisesta kirjanpidosta. Taulukossa esitettyjen tietojen täyttämisessä käytetty kirjanpitoperuste on mainittava.

(4)  Neuvoston direktiivin 2011/85/EU 3 artiklan 2 kohdan mukaista raportointia vastaavasti.

(5)  Raportoidaan kuluvan vuoden t loppuun asti. Vuosineljänneksiä koskevat näkymät eivät ole sitovia, vaan ne esitetään arvioina (joita voidaan tarkistaa) tiedoksi seurantaa varten.

(6)  Kohdista, joissa on merkintä ”a”, on julkisyhteisöjen osalta esitettävä myös kausitasoitetut luvut. Jos kansalliset viranomaiset eivät voi niitä esittää, Eurostat kausitasoittaa luvut yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39saamiset + D.7saamiset + D.9saamiset (muut kuin D.91saamiset).

(8)  EKT95:ssä D6311_D63121_D63131velat; EKT2010:ssa D.632velat.

(9)  D.29velat + D.4velat (muut kuin D.41velat) + D.5velat + D.7 velat + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 määritelmän mukaisesti (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

(11)  Komission pyydettyä asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdassa säädettyjen raportointivaatimusten aktivointia raportointi alkaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 artiklassa tarkoitetusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aloittamisvuodesta ja jatkuu siihen asti, kunnes liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa tai 126 artiklan 9 kohdan mukaisessa vaatimuksen esittämistä koskevassa päätöksessä vahvistettua määräaikaa noudattaen.

(12)  Perusjäämän laskukaava: (B.9, erä 8) plus (D.41, erä 9).

(13)  Plusmerkki tarkoittaa alijäämää supistavia toimenpiteitä.

(14)  Komission pyydettyä asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdassa säädettyjen raportointivaatimusten aktivointia raportointi alkaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 artiklassa tarkoitetusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aloittamisvuodesta ja jatkuu siihen asti, kunnes liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa tai 126 artiklan 9 kohdan mukaisessa vaatimuksen esittämistä koskevassa päätöksessä vahvistettua määräaikaa noudattaen.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39saamiset + D.7saamiset + D.9saamiset (muut kuin D.91saamiset).

(16)  Myös EU:n kantamat, mukaan lukien mahdolliset kantamatta jääneiden verojen ja sosiaaliturvamaksujen oikaisut (D.995).

(17)

Formula

(18)  Työttömyysetuuksiin liittyvät rahamääräiset etuudet (D.621 ja D.624) ja luontoismuotoiset etuudet (D.631).

(19)  D.29 + D.4 (muut kuin D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  EKT 2010:ssä D.62, D.632.

(21)  Vuosi, jona liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa tai 126 artiklan 9 kohdan mukaisessa vaatimuksen esittämistä koskevassa päätöksessä vahvistettua määräaikaa noudattaen.

(22)  Ilmoitetaan ainoastaan toimenpiteet, joista on riittävän yksityiskohtaiset tiedot ja jotka on julkistettu uskottavasti.

(23)  Mainitaan, mikä alasektori toteuttaa toimenpiteen.

(24)  Oletusarvona on toimenpiteiden vaikutuksen suoriteperusteinen raportointi, mutta jos se ei ole mahdollista ja raportointi on kassaperusteista, siitä olisi erikseen mainittava. Vaikutus on kirjattava rajavaikutuksena – ei määränä – edellisen vuoden perusennusteeseen verrattuna. Yksinkertaisten pysyvien toimenpiteiden vaikutukseksi olisi kirjattava +/– X sinä vuonna, jona se (tai niinä vuosina, joina ne) otetaan käyttöön, ja muina vuosina nolla (kokonaisvaikutusta tulojen tai menojen määrään ei saa kumota). Jos toimenpiteen vaikutus muuttuu ajan myötä, taulukkoon olisi kirjattava ainoastaan rajavaikutus. Kertaluonteiset toimenpiteet olisi aina kirjattava niin, että niiden vaikutus on ensimmäisenä talousarviovaikutusvuotena +/–X ja seuraavana vuotena –/+X, eli tuloihin tai menoihin kohdistuvan kokonaisvaikutuksen on kahtena peräkkäisenä vuotena oltava nolla.

(25)  Taulukon 3a toimenpiteet, jotka vaikuttavat talousarvioon vuonna t.

(26)  Kahdesta vaihtoehdosta jompikumpi on täytettävä. Raportoidaan neljännesvuosittain (arvioina, joita voidaan tarkistaa) ainakin kuluvaan vuosineljännekseen ja/tai tähän asti toteutuneeseen talousarviovaikutuksen määrään asti.

(27)  Ilmoitetaan kunkin vuosineljänneksen osalta, vastaavatko raportoidut tiedot havaittuja tietoja. Raportointi on pakollista kuluvaan vuosineljännekseen asti.

(28)  Komission pyydettyä asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan 3 kohdassa säädettyjen raportointivaatimusten aktivointia raportointi alkaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 artiklassa tarkoitetusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aloittamisvuodesta ja jatkuu siihen asti, kunnes liiallinen alijäämä on suunnitellusti korjattu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa tai 126 artiklan 9 kohdan mukaisessa vaatimuksen esittämistä koskevassa päätöksessä vahvistettua määräaikaa noudattaen.

(29)  Asetuksen (EY) N:o 479/2009 määritelmän mukaisesti.

(30)  Korko- ja muita menoja sekä tuloja koskevat erot voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella.

(31)  Likvidit varat (käteisraha), valtion arvopaperit, kolmansissa maissa olevat varat, valtion määräysvallassa olevat yritykset ja noteerattujen ja noteeraamattomien omaisuuserien ero voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella.

(32)  Valuuttakurssien vaihtelusta johtuvat muutokset ja toiminta jälkimarkkinoilla voidaan mainita, jos niillä on merkitystä tai jos velka suhteessa BKT:hen on viitearvon yläpuolella.

(33)  Saadaan jakamalla korkomenot edellisen vuoden velan määrällä.

(34)  Likvideihin varoihin luetaan tässä seuraavat: AF.1, AF.2, AF.3 (julkisyhteisöt sulautettuna eli ilman julkisyhteisöjen yksiköiden välisiä eriä), A.F511, AF.52 (ainoastaan jos noteerattu pörssissä).

---

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 878/2013,

annettu 12 päivänä syyskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2013,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5904)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/453/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Saatuaan Italialta 15 päivänä elokuuta 2013 ilmoituksen korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin taudinpurkauksesta eräällä tilalla, joka sijaitsee Ostellaton kunnassa Ferraran maakunnassa Emilia-Romagnan alueella, komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen 2013/439/EU (3), jossa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta taudinpurkauksen ympärille. |
| --- | --- |

(1)

Saatuaan Italialta 15 päivänä elokuuta 2013 ilmoituksen korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin taudinpurkauksesta eräällä tilalla, joka sijaitsee Ostellaton kunnassa Ferraran maakunnassa Emilia-Romagnan alueella, komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen 2013/439/EU (3), jossa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta taudinpurkauksen ympärille.

| (2) | Bolognan maakunnassa sijaitsevassa Mordanon kunnassa tapahtuneen toisen taudinpurkauksen vuoksi komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU (4), jossa mukautettiin suoja- ja valvontavyöhykkeen rajoja ja muodostettiin muita rajoitusvyöhykkeitä. Nämä vyöhykkeet määritellään kyseisen päätöksen liitteessä olevassa A, B ja C osassa. Uusien taudinpurkauksien vuoksi on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU liitteessä olevassa A, B ja C osassa määriteltyjä vyöhykkeitä, joita rajoitukset koskevat. |
| --- | --- |

(2)

Bolognan maakunnassa sijaitsevassa Mordanon kunnassa tapahtuneen toisen taudinpurkauksen vuoksi komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU (4), jossa mukautettiin suoja- ja valvontavyöhykkeen rajoja ja muodostettiin muita rajoitusvyöhykkeitä. Nämä vyöhykkeet määritellään kyseisen päätöksen liitteessä olevassa A, B ja C osassa. Uusien taudinpurkauksien vuoksi on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU liitteessä olevassa A, B ja C osassa määriteltyjä vyöhykkeitä, joita rajoitukset koskevat.

| (3) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU liitettä olisi muutettava.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2013/443/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/439/EU, annettu 19 päivänä elokuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä (EUVL L 223, 21.8.2013, s. 10).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/443/EU, annettu 27 päivänä elokuuta 2013, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H7N7-alatyypin esiintymiseen Italiassa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä, joihin kuuluu myös muiden rajoitusvyöhykkeiden muodostaminen, sekä täytäntöönpanopäätöksen 2013/439/EU kumoamisesta (EUVL L 230, 29.8.2013, s. 20).

4

---

LIITE

”LIITE

A   OSA

1 artiklassa tarkoitetut suojavyöhykkeet:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Postinumero | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Imolan kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 610 itään ja tiestä 9 ”Via Emilia” pohjoiseen. | |
| | | 48027 | Solarolon kunnan osa, joka sijaitsee Ravennan valtatien A14 risteyksestä pohjoiseen. | |
| | | 44012 | Bondenon kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 496 etelään ja Panarojoesta länteen. | 26.9.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilian kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 468 pohjoiseen, tiestä 9 itään ja Panarojoesta länteen. | |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Postinumero

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan mukaisesti

IT

Italia

Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat:

44020

Ostellato

17.9.2013

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013

48010

Bagnara di Romagna

40026

Imolan kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 610 itään ja tiestä 9 ”Via Emilia” pohjoiseen.

48027

Solarolon kunnan osa, joka sijaitsee Ravennan valtatien A14 risteyksestä pohjoiseen.

44012

Bondenon kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 496 etelään ja Panarojoesta länteen.

26.9.2013

41034

Finale Emilian kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 468 pohjoiseen, tiestä 9 itään ja Panarojoesta länteen.

B   OSA

1 artiklassa tarkoitetut valvontavyöhykkeet:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Postinumero | Nimi | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Ferraran kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 15 ”Via Pomposa” ja tiestä ”Via Ponte Assa” itään. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Crevalcoren kunnan osa, joka sijaitsee tiestä ”Via Provanone” pohjoiseen ja tiestä 9 ”Via Provane” itään. | |
| | | 41037 | Mirandolan kunnan osa, joka sijaitsee Modena–Verona-rautatiestä itään. | |
| | | 41038 | San Felice sul Panaron kunnan osa, joka sijaitsee Modena–Verona-rautatiestä itään. | |
| | | 46028 | Sermiden kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 35 ”Via Pole” etelään ja tiestä 37 länteen. | |
| | | 46022 | Felonican kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 35 ”Via Pole” etelään. | |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Postinumero

Nimi

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

IT

Italia

Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat:

44011

Argenta

26.9.2013

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Ferraran kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 15 ”Via Pomposa” ja tiestä ”Via Ponte Assa” itään.

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Crevalcoren kunnan osa, joka sijaitsee tiestä ”Via Provanone” pohjoiseen ja tiestä 9 ”Via Provane” itään.

41037

Mirandolan kunnan osa, joka sijaitsee Modena–Verona-rautatiestä itään.

41038

San Felice sul Panaron kunnan osa, joka sijaitsee Modena–Verona-rautatiestä itään.

46028

Sermiden kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 35 ”Via Pole” etelään ja tiestä 37 länteen.

46022

Felonican kunnan osa, joka sijaitsee tiestä 35 ”Via Pole” etelään.

C   OSA

1 artiklassa tarkoitettu muu rajoitusvyöhyke:

| Maan ISO-koodi | Jäsenvaltio | Postinumero | Nimi | Päivämäärä, johon asti toimenpiteitä sovelletaan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po” | |

Maan ISO-koodi

Jäsenvaltio

Postinumero

Nimi

Päivämäärä, johon asti toimenpiteitä sovelletaan

IT

Italia

Alue, johon kuuluvat seuraavat kunnat:

48011

Alfonsine

24.9.2013

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po”

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---

| 13.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 244/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJOILLE – TAPA VIITATA SÄÄDÖKSIIN

Tapaa viitata säädöksiin on muutettu 1. heinäkuuta 2013 alkaen.

Siirtymäkauden aikana käytetään sekä uutta että vanhaa viittaustapaa.

---