# Euroopa Liidu L 305/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 305 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik21. september 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 305

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik21. september 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1302, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kolmandates riikides asutatud kesksetelt vastaspooltelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt võetavate tasudega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1303, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kriteeriumidega, mida ESMA peaks arvesse võtma, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1304, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses miinimumelementidega, mida ESMA peab hindama, kui ta hindab kolmandate riikide kesksete vastaspoolte taotlusi nõuete võrreldava täitmise hindamiseks, ning seoses hindamise korra ja tingimustega (
  1
  ) | 13 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2020/1305, 18. september 2020, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas | 27 |
| | | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/1306, 16. september 2020, keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutise väljajätmise kohta koguriskipositsiooni näitajast seoses COVID-19 pandeemiaga (EKP/2020/44) | 30 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2020/1307, 18. september 2020, mis käsitleb liidu ühtset meetmepaketti kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamiseks ning kiire ja investeerimissõbraliku juurdepääsu tagamiseks 5G raadiospektrile, et edendada majanduse COVID-19 kriisist taastumise toetamiseks ühenduvust liidus | 33 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1302, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kolmandates riikides asutatud kesksetelt vastaspooltelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt võetavate tasudega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1303, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kriteeriumidega, mida ESMA peaks arvesse võtma, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1304, 14. juuli 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses miinimumelementidega, mida ESMA peab hindama, kui ta hindab kolmandate riikide kesksete vastaspoolte taotlusi nõuete võrreldava täitmise hindamiseks, ning seoses hindamise korra ja tingimustega (
  1
  )

1

13

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2020/1305, 18. september 2020, millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas

27

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/1306, 16. september 2020, keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutise väljajätmise kohta koguriskipositsiooni näitajast seoses COVID-19 pandeemiaga (EKP/2020/44)

30

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2020/1307, 18. september 2020, mis käsitleb liidu ühtset meetmepaketti kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamiseks ning kiire ja investeerimissõbraliku juurdepääsu tagamiseks 5G raadiospektrile, et edendada majanduse COVID-19 kriisist taastumise toetamiseks ühenduvust liidus

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1302,

14. juuli 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kolmandates riikides asutatud kesksetelt vastaspooltelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt võetavate tasudega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25d lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25d on nõutud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võtaks kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt tasu nimetatud määruse artikli 25 kohaselt esitatud taotlustega seoses ja aastatasu seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmisega nimetatud määruse kohaselt. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25d lõike 2 kohaselt peavad tasud olema keskse vastaspoole käibega proportsionaalsed ja katma kõik ESMA kulud, mis on tekkinud seoses kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamisega ning nendega seotud ülesannete täitmisega nimetatud määruse kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25d on nõutud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võtaks kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt tasu nimetatud määruse artikli 25 kohaselt esitatud taotlustega seoses ja aastatasu seoses kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmisega nimetatud määruse kohaselt. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25d lõike 2 kohaselt peavad tasud olema keskse vastaspoole käibega proportsionaalsed ja katma kõik ESMA kulud, mis on tekkinud seoses kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamisega ning nendega seotud ülesannete täitmisega nimetatud määruse kohaselt.

| (2) | Kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt tuleks võtta tunnustamistaotlustega seotud tasu (tunnustamistasu), millest katta ESMA kulud, mis on seotud tunnustamistaotluste menetlemisega, sealhulgas taotluste täielikkuse kontrollimise, lisateabe küsimise, otsuste koostamise ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse hindamise (taseme määramise) kulud. ESMA kannab lisakulusid seoses kesksete vastaspooltega, kes on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada ning keda ESMA tunnustab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2b (teise taseme kesksed vastaspooled) kohaselt. ESMA-l tekivad lisakulusid siis, kui ta hindab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 2b sätestatud tunnustamise tingimuste täitmist ja seda, kas kohaldatava kolmanda riigi õigusraamistiku täitmise alusel võib lugeda, et keskne vastaspool täidab ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid (nõuete võrreldav täitmine). Teise taseme vastaspoolte esitatud taotlustega seotud kulud on seega suuremad kui selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte esitatud taotlustega seotud kulud, keda ei peeta liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse jaoks süsteemselt oluliseks või kes tõenäoliselt ei saa selleks (esimese taseme kesksed vastaspooled). |
| --- | --- |

(2)

Kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt tuleks võtta tunnustamistaotlustega seotud tasu (tunnustamistasu), millest katta ESMA kulud, mis on seotud tunnustamistaotluste menetlemisega, sealhulgas taotluste täielikkuse kontrollimise, lisateabe küsimise, otsuste koostamise ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse hindamise (taseme määramise) kulud. ESMA kannab lisakulusid seoses kesksete vastaspooltega, kes on liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt olulised või võivad tõenäoliselt selleks saada ning keda ESMA tunnustab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2b (teise taseme kesksed vastaspooled) kohaselt. ESMA-l tekivad lisakulusid siis, kui ta hindab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 2b sätestatud tunnustamise tingimuste täitmist ja seda, kas kohaldatava kolmanda riigi õigusraamistiku täitmise alusel võib lugeda, et keskne vastaspool täidab ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid (nõuete võrreldav täitmine). Teise taseme vastaspoolte esitatud taotlustega seotud kulud on seega suuremad kui selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte esitatud taotlustega seotud kulud, keda ei peeta liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse jaoks süsteemselt oluliseks või kes tõenäoliselt ei saa selleks (esimese taseme kesksed vastaspooled).

| (3) | Tunnustamise põhitasu tuleks võtta kõigilt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustamist taotlevatelt kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt, aga lisatasu tuleks võtta teise taseme kesksetelt vastaspooltelt, et katta ESMA poolt taotlemisprotsessis kantud lisakulud. Tunnustamise lisatasu tuleks võtta ka juba tunnustatud kesksetelt vastaspooltelt esimesel korral, kui ESMA otsustab, kas neid liigitatakse teise taseme keskseteks vastaspoolteks, pärast nende süsteemse olulisuse läbivaatamist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 või artikli 89 lõike 3c kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustamise põhitasu tuleks võtta kõigilt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustamist taotlevatelt kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt, aga lisatasu tuleks võtta teise taseme kesksetelt vastaspooltelt, et katta ESMA poolt taotlemisprotsessis kantud lisakulud. Tunnustamise lisatasu tuleks võtta ka juba tunnustatud kesksetelt vastaspooltelt esimesel korral, kui ESMA otsustab, kas neid liigitatakse teise taseme keskseteks vastaspoolteks, pärast nende süsteemse olulisuse läbivaatamist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 või artikli 89 lõike 3c kohaselt.

| (4) | Tunnustatud kolmandate riikide vastaspooltelt võetakse ka aastatasu, millest kaetakse kulud, mida ESMA kannab, et täita selliste kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid, mis tulenevad määrusest (EL) nr 648/2012. Nii esimese kui ka teise taseme kesksete vastaspoolte puhul kuuluvad nende ülesannete hulka kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse korrapärane läbivaatamine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 kohaselt, kolmandate riikide ametiasutustega loodud koostöökorra rakendamine ja säilitamine ning kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimine. Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul on ESMA-l lisaülesanne jooksvalt kontrollida, kas need kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudmisi, sealhulgas nõuete võrreldava täitmise kaudu, kui seda on kinnitatud. Seega on asjakohane kehtestada esimese ja teise taseme kesksetele vastaspooltele erinevad aastatasud. |
| --- | --- |

(4)

Tunnustatud kolmandate riikide vastaspooltelt võetakse ka aastatasu, millest kaetakse kulud, mida ESMA kannab, et täita selliste kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid, mis tulenevad määrusest (EL) nr 648/2012. Nii esimese kui ka teise taseme kesksete vastaspoolte puhul kuuluvad nende ülesannete hulka kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse korrapärane läbivaatamine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 kohaselt, kolmandate riikide ametiasutustega loodud koostöökorra rakendamine ja säilitamine ning kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimine. Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul on ESMA-l lisaülesanne jooksvalt kontrollida, kas need kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudmisi, sealhulgas nõuete võrreldava täitmise kaudu, kui seda on kinnitatud. Seega on asjakohane kehtestada esimese ja teise taseme kesksetele vastaspooltele erinevad aastatasud.

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatud tunnustamis- ja aastatasud peksid katma kulud, mida ESMA eeldatavasti kannab tunnustamise avalduste menetlemisel, lähtudes tema eelnevatest kogemustest kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ja teiste järelevalve all olevate isikutega seotud ülesannete täitmisel, ning tema tegevuspõhises eelarves toodud eeldatavate kulude alusel. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatud tunnustamis- ja aastatasud peksid katma kulud, mida ESMA eeldatavasti kannab tunnustamise avalduste menetlemisel, lähtudes tema eelnevatest kogemustest kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ja teiste järelevalve all olevate isikutega seotud ülesannete täitmisel, ning tema tegevuspõhises eelarves toodud eeldatavate kulude alusel.

| (6) | Ülesanded, mis ESMA määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspooltega seoses täidab, on iga esimese taseme keskse vastaspoole puhul vastaspoole suurusest olenemata üldjoontes samad. Seega on asjakohane, et tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspooltega seoses ESMA kantud kulud kaetakse iga tunnustatud esimese taseme keskse vastaspoole puhul samas summas aastatasudest. Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul peaks aastatasus arvesse võtma ka teise taseme keskse vastaspoole käivet, et tagada tasude õiglane jaotus, mis vastaks samal ajal ESMA poolt iga teise taseme keskse vastaspoolega seotud ülesannete täitmise tegelikule halduskoormusele. |
| --- | --- |

(6)

Ülesanded, mis ESMA määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspooltega seoses täidab, on iga esimese taseme keskse vastaspoole puhul vastaspoole suurusest olenemata üldjoontes samad. Seega on asjakohane, et tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspooltega seoses ESMA kantud kulud kaetakse iga tunnustatud esimese taseme keskse vastaspoole puhul samas summas aastatasudest. Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul peaks aastatasus arvesse võtma ka teise taseme keskse vastaspoole käivet, et tagada tasude õiglane jaotus, mis vastaks samal ajal ESMA poolt iga teise taseme keskse vastaspoolega seotud ülesannete täitmise tegelikule halduskoormusele.

| (7) | Kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt võetav aastatasu esimese aasta eest, mil neid määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustati, peaks olema proportsionaalne selle aasta osaga, mille jooksul ESMA kooskõlas nimetatud määrusega nende kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid täidab. Sama põhimõtet tuleks kohaldada aastal, mil esimese taseme keskse vastaspoolena tunnustatud keskne vastaspool liigitatakse nimetatud määruse artikli 25 lõike 5 kohaselt esimest korda teise taseme keskseks vastaspooleks. |
| --- | --- |

(7)

Kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt võetav aastatasu esimese aasta eest, mil neid määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustati, peaks olema proportsionaalne selle aasta osaga, mille jooksul ESMA kooskõlas nimetatud määrusega nende kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid täidab. Sama põhimõtet tuleks kohaldada aastal, mil esimese taseme keskse vastaspoolena tunnustatud keskne vastaspool liigitatakse nimetatud määruse artikli 25 lõike 5 kohaselt esimest korda teise taseme keskseks vastaspooleks.

| (8) | Et tagada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt esitatud tunnustamistaotlustega seoses ESMA kantud kulude õigeaegne rahastamine, tuleks tunnustamistasu ESMA-le maksta enne tunnustamistaotluste menetlemist või hindamist, kas teise taseme kesksed vastaspooled vastavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 2b sätestatud nõuetele. Et tagada tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmise tõttu ESMA kantud kulude õigeaegne rahastamine, tuleks aastatasu maksta asjaomase kalendriaasta alguses. Tunnustamise esimese aasta eest tuleks aastatasu maksta varsti pärast tunnustamisotsuste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt esitatud tunnustamistaotlustega seoses ESMA kantud kulude õigeaegne rahastamine, tuleks tunnustamistasu ESMA-le maksta enne tunnustamistaotluste menetlemist või hindamist, kas teise taseme kesksed vastaspooled vastavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 2b sätestatud nõuetele. Et tagada tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmise tõttu ESMA kantud kulude õigeaegne rahastamine, tuleks aastatasu maksta asjaomase kalendriaasta alguses. Tunnustamise esimese aasta eest tuleks aastatasu maksta varsti pärast tunnustamisotsuste vastuvõtmist.

| (9) | Et vältida korduvate või põhjendamatute taotluste esitamist, ei tagastata tunnustamistasu juhul, kui taotleja oma taotluse tagasi võtab. Kuna tagasi lükatud tunnustamistaotluse menetlemiseks vajalik haldustöö on sama, mis on vajalik rahuldatud taotluse menetlemiseks, siis avalduse tagasilükkamise korral tunnustamistasu ei tagastata. |
| --- | --- |

(9)

Et vältida korduvate või põhjendamatute taotluste esitamist, ei tagastata tunnustamistasu juhul, kui taotleja oma taotluse tagasi võtab. Kuna tagasi lükatud tunnustamistaotluse menetlemiseks vajalik haldustöö on sama, mis on vajalik rahuldatud taotluse menetlemiseks, siis avalduse tagasilükkamise korral tunnustamistasu ei tagastata.

| (10) | ESMA poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2099 (2) jõustumist kantud kulud, mis on seotud juba määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt enne 22. septembrit 2020 tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega, tuleks katta tasudest. Sellised kolmandate riikide kesksed vastaspooled peaksid seetõttu maksma 2020. aasta ja iga järgneva aasta eest üleminekuperioodi aastatasu, kuni nende süsteemne olulisus on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 3c kohaselt läbivaadatud. |
| --- | --- |

(10)

ESMA poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2099 (2) jõustumist kantud kulud, mis on seotud juba määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt enne 22. septembrit 2020 tunnustatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega, tuleks katta tasudest. Sellised kolmandate riikide kesksed vastaspooled peaksid seetõttu maksma 2020. aasta ja iga järgneva aasta eest üleminekuperioodi aastatasu, kuni nende süsteemne olulisus on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 3c kohaselt läbivaadatud.

| (11) | Käesolev delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada ESMA õigeaegne ja asjakohane rahastamine pärast määruse (EL) 2019/2099 jõustumist, |
| --- | --- |

(11)

Käesolev delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada ESMA õigeaegne ja asjakohane rahastamine pärast määruse (EL) 2019/2099 jõustumist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

TASUD

Artikkel 1

Tunnustamistasud

1.   Kolmandas riigis asutatud keskne vastaspool, kes taotleb tunnustamist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt, maksab tunnustamise põhitasu 50 000 eurot.

2.   Kolmandas riigis asutatud keskne vastaspool maksab tunnustamise lisatasu 360 000 eurot, kui ESMA teeb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a kohaselt kindlaks, et keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse jaoks süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada (teise taseme keskne vastaspool). Teise taseme keskne vastaspool maksab tunnustamise lisatasu kõigil alljärgnevatel juhtudel:

| a) | keskne vastaspool taotleb tunnustamist; |
| --- | --- |

a)

keskne vastaspool taotleb tunnustamist;

| b) | pärast ESMA poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 kohaselt läbi vaatamist leitakse, et nimetatud määruse artikli 25 lõike 2 kohaselt juba tunnustatud keskne vastaspool on teise taseme keskne vastaspool. |
| --- | --- |

b)

pärast ESMA poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 kohaselt läbi vaatamist leitakse, et nimetatud määruse artikli 25 lõike 2 kohaselt juba tunnustatud keskne vastaspool on teise taseme keskne vastaspool.

Artikkel 2

Aastatasud

1.   Tunnustatud keskne vastaspool maksab aastatasu.

2.   Kui ESMA on keskset vastaspoolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2 (esimese taseme keskne vastaspool) kohaselt tunnustanud, siis on iga esimese taseme keskse vastaspoole poolt vastava aasta (n) eest makstav aastatasu kogu aastatasu jagatuna võrdselt kõigi eelmise aasta 31. detsembri seisuga (n–1) tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspoolte vahel.

Esimese lõigu kohaldamisel on asjaomase aasta (n) kogu aastatasu ESMA poolt kõigi määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud esimese taseme kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmise hinnanguline kulu, mis on esitatud ESMA asjaomase aasta eelarves.

3.   Kui ESMA on keskset vastaspoolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2b (teise taseme keskne vastaspool) kohaselt tunnustanud, siis on asjaomase aasta (n) eest makstav aastatasu kogu aastatasu jagatuna kõigi eelmise aasta 31. detsembri seisuga (n–1) tunnustatud teise taseme kesksete vastaspoolte vahel ja korrutatuna kohaldatava kaaluga, mis määratakse kindaks käesoleva määruse artikli 4 kohaselt.

Esimese lõigu kohaldamisel on asjaomase aasta (n) kogu aastatasu ESMA poolt kõigi määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt tunnustatud teise taseme kesksete vastaspooltega seotud ülesannete täitmise hinnanguline kulu, mis on esitatud ESMA asjaomase aasta eelarves.

Artikkel 3

Aastatasu tunnustamise aasta eest

1.   Aastatasu aasta eest, mil ESMA kolmanda riigi keskset vastaspoolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustas, arvutatakse järgmiselt:

| a) | kui ESMA tunnustab keskset vastaspoolt esimese taseme keskse vastaspoolena, siis määratakse aastatasu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud tunnustamise põhitasu osana, mis arvutatakse järgmise suhtarvu kohaselt: |
| --- | --- |

a)

kui ESMA tunnustab keskset vastaspoolt esimese taseme keskse vastaspoolena, siis määratakse aastatasu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud tunnustamise põhitasu osana, mis arvutatakse järgmise suhtarvu kohaselt:

Image 1

| b) | kui ESMA tunnustab keskset vastaspoolt teise taseme keskse vastaspoolena, siis määratakse aastatasu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud tunnustamise lisatasu osana, mis arvutatakse järgmise suhtarvu kohaselt: |
| --- | --- |

b)

kui ESMA tunnustab keskset vastaspoolt teise taseme keskse vastaspoolena, siis määratakse aastatasu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud tunnustamise lisatasu osana, mis arvutatakse järgmise suhtarvu kohaselt:

Image 2

2.   Kui keskne vastaspool on artikli 9 kohaselt maksnud üleminekuperioodi aastatasu aasta eest, mil keskset vastaspoolt tunnustati esimese taseme keskse vastaspoolena, siis temalt lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud aastatasu ei võeta.

3.   Kui keskne vastaspool on artikli 9 kohaselt maksnud üleminekuperioodi aastatasu või artikli 2 lõike 2 kohaselt maksnud aastatasu aasta eest, mil keskset vastaspoolt tunnustati teise taseme keskse vastaspoolena, siis lahutatakse selle tasu summa lõike 1 punkti b kohaselt makstavast aastatasust.

Artikkel 4

Teise taseme keskse vastaspoole aluseks võetav käive

1.   Teise taseme keskse vastaspoole asjakohane käive on keskse vastaspoole viimase majandusaasta jooksul osutatud kliirimisteenuste üleilmne käive (liikmetasud ja kliirimistasud, millest on maha arvatud tehingutasud).

Teise taseme kesksed vastaspooled esitavad ESMA-le igal aastal auditeeritud andmed, mis kinnitavad üleilmset tulu, mis nad on esimeses lõigus nimetatud kliirimisteenuste osutamisest teeninud. Auditeeritud andmed esitatakse ESMA-le hiljemalt iga aasta 30. septembriks. Auditeeritud andmeid sisaldavad dokumendid esitatakse finantsteenuste valdkonnas üldkasutatavas keeles.

Kui esimeses lõigus nimetatud tulu on kajastatud muus vääringus kui euro, konverteerib ESMA selle eurodesse tulu kajastamise perioodi keskmise euro vahetuskursi alusel. Selleks kasutatakse euro kohta Euroopa Keskpanga avaldatud valuutavahetuse viitekurssi.

2.   Lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud asjaomase aasta käibe (n) alusel loetakse keskne vastaspool ühte järgmisesse rühma kuuluvaks:

| a) | 1. rühm: aastakäive alla 600 miljoni euro; |
| --- | --- |

a)

1. rühm: aastakäive alla 600 miljoni euro;

| b) | 2. rühm: aastakäive 600 miljonit eurot või suurem. |
| --- | --- |

b)

2. rühm: aastakäive 600 miljonit eurot või suurem.

1. rühma kuuluvale teise taseme kesksele vastaspoolele omistatakse käibe kaal 1.

2. rühma kuuluvale teise taseme kesksele vastaspoolele omistatakse käibe kaal 1,2.

3.   Kõigi tunnustatud teise taseme kesksete vastaspoolte asjaomase aasta (n) kogu käibe kaal on kõigi eelmise aasta 31. detsembri seisuga (n–1) ESMA poolt tunnustatud teise taseme kesksete vastaspoolte lõike 2 kohaselt kindaks määratud käibe kaalude summa.

4.   Artikli 2 lõike 3 kohaldamisel on asjaomasel aastal (n) teise taseme keskse vastaspoole suhtes kohaldatav kaal tema lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud käibe kaal jagatuna kõigi tunnustatud teise taseme kesksete vastaspoolte lõike 3 kohaselt kindlaks tehtud kogu käibe kaaluga.

II PEATÜKK

MAKSETINGIMUSED

Artikkel 5

Üldine maksete tegemise kord

1.   Kõik tasud makstakse eurodes.

2.   Hilinenud makse pealt arvestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) artiklis 99 sätestatud viivist.

3.   ESMA ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte vaheline suhtlus toimub elektrooniliselt.

Artikkel 6

Tunnustamistasude maksmine

1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud tunnustamise põhitasu makstakse siis, kui keskne vastaspool esitab oma tunnustamise taotluse.

Erandina esimesest lõigust, kui komisjon ei ole määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohast rakendusakti selle kolmanda riigi suhtes, milles keskne vastaspool on asutatud, vastu võtnud ja keskne vastaspool taotleb tunnustamist, siis makstakse tunnustamise põhitasu hiljemalt päeval, mil selline rakendusakt jõustub.

2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud tunnustamise lisatasu maksmise kuupäev määratakse võlateates, mille ESMA saadab kesksele vastaspoolele pärast seda, kui ESMA on palunud kesksel vastaspoolel esitada lisateavet, mille alusel hinnata keskse vastaspoole vastavust määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 2b sätestatud nõuetele. Maksetähtpäev määratakse nii, et kesksele vastaspoolele jääb tasu maksmiseks vähemalt 30 kalendripäeva alates kuupäevast, mil ESMA võlateate kesksele vastaspoole saatis.

3.   Tunnustamistasusid ei tagastata.

Artikkel 7

Aastatasude maksmine

1.   Artiklis 2 sätestatud asjaomase aasta (n) aastatasud makstakse hiljemalt aasta (n) 31. märtsiks.

ESMA saadab võlateated, milles on näidatud aastatasu summa, kõigile tunnustatud kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele hiljemalt aasta (n) 1. märtsiks.

2.   Artiklis 3 sätestatud aastatasu summa tunnustamise aastal ja aastatasu maksmise tähtpäev näidatakse ära võlateates, mille ESMA kesksele vastaspoolele saadab. Maksetähtpäev määratakse nii, et kesksele vastaspoolele jääb tasu maksmiseks vähemalt 30 kalendripäeva alates kuupäevast, mil ESMA võlateate kesksele vastaspoole saatis.

3.   Keskse vastaspoole makstud aastatasu ei tagastata.

III PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 8

Juba esitatud tunnustamistaotlused

1.   Kui kolmanda riigi keskne vastaspool esitas tunnustamistaotluse enne 22. septembrit 2020 ja ESMA ei ole veel selle keskse vastaspoole tunnustamise või sellest keeldumise otsust vastu võtnud, siis maksab keskne vastaspool artikli 1 lõikes 1 sätestatud aastatasu 22. oktoobriks 2020.

2.   Erandina lõikest 1, kui ESMA on kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise taotluse menetlemise enne 22. septembrit 2020 peatanud, maksab keskne vastaspool artikli 1 lõikes 1 sätestatud tunnustamistasu maksetähtpäevaks, mis on märgitud ESMA poolt kesksele vastaspoolele saadetud võlateates, pärast teavitust, et tema taotluse menetlemine ei ole enam peatatud. Maksetähtpäev määratakse nii, et kesksele vastaspoolele jääb tasu maksmiseks vähemalt 30 kalendripäeva alates kuupäevast, mil ESMA võlateate kesksele vastaspoole saatis.

Artikkel 9

Juba tunnustatud keskse vastaspoole üleminekuperioodi aastatasu

1.   Kolmanda riigi keskne vastaspool, keda ESMA on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaselt tunnustanud ajal, mil käesolev määrus jõustub, maksab üleminekuperioodi aastatasu 50 000 eurot 2020. aasta ja iga järgneva aasta eest, kuni tema süsteemse olulisuse läbivaatamiseni määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 3c kohaselt ja teda on nimetatud määruse artikli 25 lõike 2 või artikli 25 lõike 2b kohaselt tunnustatud või on tunnustamisest keeldutud.

2.   2020. aasta üleminekuperioodi aastatasu makstakse 30 kalendripäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest. Teise aasta (n) üleminekuperioodi aastatasud makstakse hiljemalt aasta (n) 31. märtsiks.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2099, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT L 322, 12.12.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

3

---

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1303,

14. juuli 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kriteeriumidega, mida ESMA peaks arvesse võtma, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõike 2a teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmanda riigi keskse vastaspoole poolt liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele kujutatava süsteemse riski hindamisel peaks ESMA arvestama mitut objektiivset kvantitatiivset ja kvalitatiivset näitajat, mis põhjendavad tema otsust määrata kolmanda riigi keskne vastaspool esimese või teise taseme vastaspooleks. Ta peaks arvesse võtma ka tingimusi, millest komisjon võis oma samaväärsust kinnitava otsuse tegemisel lähtuda. Kolmanda riigi keskse vastaspoole riskiprofiili hinnates peaks ESMA kindlasti arvestama objektiivseid ja läbipaistvaid kvantitatiivseid tegevusnäitajaid, mis iseloomustavad liidus asutatud kliirivate osaliste või liidu vääringutes nomineeritud instrumentidega seotud äritegevust hindamise ajal. Kuna ESMA peab keskse vastaspoole äritegevust terviklikult hindama, siis peaks see hindamine peegeldama riski, mida konkreetne keskne vastaspool võib kujutada liidu finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(1)

Kolmanda riigi keskse vastaspoole poolt liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele kujutatava süsteemse riski hindamisel peaks ESMA arvestama mitut objektiivset kvantitatiivset ja kvalitatiivset näitajat, mis põhjendavad tema otsust määrata kolmanda riigi keskne vastaspool esimese või teise taseme vastaspooleks. Ta peaks arvesse võtma ka tingimusi, millest komisjon võis oma samaväärsust kinnitava otsuse tegemisel lähtuda. Kolmanda riigi keskse vastaspoole riskiprofiili hinnates peaks ESMA kindlasti arvestama objektiivseid ja läbipaistvaid kvantitatiivseid tegevusnäitajaid, mis iseloomustavad liidus asutatud kliirivate osaliste või liidu vääringutes nomineeritud instrumentidega seotud äritegevust hindamise ajal. Kuna ESMA peab keskse vastaspoole äritegevust terviklikult hindama, siis peaks see hindamine peegeldama riski, mida konkreetne keskne vastaspool võib kujutada liidu finantsstabiilsusele.

| (2) | Täpsustades kriteeriume, mida ESMA peab kolmanda riigi keskse vastaspoole taseme kindlaks tegemisel arvesse võtma, tuleks kaaluda keskse vastaspoole kliiritud tehingute laadi, sealhulgas nende keerukust, riskiprofiili ja keskmist lunastamise tähtaega, asjaomaste turgude läbipaistvust ja likviidsust ning seda, kui suures ulatuses on keskse vastaspoole kliirimistegevus nomineeritud eurodes või muus liidu vääringus. Sellega seoses võivad mõnede kolmandate riikide reguleeritud turgudel noteeritud ja täidetavate toodete (nagu põllumajandustooted) teatud omadused, mis on seotud asjaomases kolmandas riigis peamiselt selliseid kohalikke finantssektoriväliseid vastaspooli teenindavate turgudega, kes maandavad oma äririske nende lepingute abil, kujutada endast väheolulist riski liidu kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, kuna nende süsteemne seotus ülejäänud finantssüsteemiga on väike. |
| --- | --- |

(2)

Täpsustades kriteeriume, mida ESMA peab kolmanda riigi keskse vastaspoole taseme kindlaks tegemisel arvesse võtma, tuleks kaaluda keskse vastaspoole kliiritud tehingute laadi, sealhulgas nende keerukust, riskiprofiili ja keskmist lunastamise tähtaega, asjaomaste turgude läbipaistvust ja likviidsust ning seda, kui suures ulatuses on keskse vastaspoole kliirimistegevus nomineeritud eurodes või muus liidu vääringus. Sellega seoses võivad mõnede kolmandate riikide reguleeritud turgudel noteeritud ja täidetavate toodete (nagu põllumajandustooted) teatud omadused, mis on seotud asjaomases kolmandas riigis peamiselt selliseid kohalikke finantssektoriväliseid vastaspooli teenindavate turgudega, kes maandavad oma äririske nende lepingute abil, kujutada endast väheolulist riski liidu kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele, kuna nende süsteemne seotus ülejäänud finantssüsteemiga on väike.

| (3) | Riigid, kus keskne vastaspool tegutseb, tema osutatavate teenuste ulatus, tema kliiritavate finantsinstrumentide omadused ja kliiritavad mahud on keskse vastaspoole äritegevuse keerukuse objektiivsed näitajad. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis a sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel peaks ESMA osutama tähelepanu keskse vastaspoole omandi-, tegevus- ja organisatsioonilisele struktuurile, keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste valikule, laadile ja keerukusele ning ulatusele, milles need teenused on liidus asutatud kliirivatele liikmete ja klientide (kliirivad osalised) jaoks olulised. Kuna keskse vastaspoole süsteemset olulisust tuleks terviklikult hinnata, peaks ESMA kindlasti eraldi arvestama keskse vastaspoole liidu vääringutes elluviidava äritegevuse osakaalu ja keskse vastaspoole liidus asutatud kliirivate osalistega seotud äritegevuse osakaalu. Liidu seisukohast tõenäolisemalt süsteemselt olulise keskse vastaspoole puhul on tähtis, et ESMA hindaks selle konsolideerimisgrupi struktuuri ja omandvormi, millesse keskne vastaspool võib kuuluda, et teha kindlaks, kas liidu huvid on ohus. Samuti tuleks hinnata sellise keskse vastaspoole teenindatavate turgude sügavust, likviidsust ja läbipaistvust, et ESMA-l oleks võimalik paremini mõista riski, mida vastaspool liidus asutatud kliirivatele liikmetele kohustuste täitmata jätmise haldamiseks korraldatud oksjonite korral kujutab. |
| --- | --- |

(3)

Riigid, kus keskne vastaspool tegutseb, tema osutatavate teenuste ulatus, tema kliiritavate finantsinstrumentide omadused ja kliiritavad mahud on keskse vastaspoole äritegevuse keerukuse objektiivsed näitajad. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis a sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel peaks ESMA osutama tähelepanu keskse vastaspoole omandi-, tegevus- ja organisatsioonilisele struktuurile, keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste valikule, laadile ja keerukusele ning ulatusele, milles need teenused on liidus asutatud kliirivatele liikmete ja klientide (kliirivad osalised) jaoks olulised. Kuna keskse vastaspoole süsteemset olulisust tuleks terviklikult hinnata, peaks ESMA kindlasti eraldi arvestama keskse vastaspoole liidu vääringutes elluviidava äritegevuse osakaalu ja keskse vastaspoole liidus asutatud kliirivate osalistega seotud äritegevuse osakaalu. Liidu seisukohast tõenäolisemalt süsteemselt olulise keskse vastaspoole puhul on tähtis, et ESMA hindaks selle konsolideerimisgrupi struktuuri ja omandvormi, millesse keskne vastaspool võib kuuluda, et teha kindlaks, kas liidu huvid on ohus. Samuti tuleks hinnata sellise keskse vastaspoole teenindatavate turgude sügavust, likviidsust ja läbipaistvust, et ESMA-l oleks võimalik paremini mõista riski, mida vastaspool liidus asutatud kliirivatele liikmetele kohustuste täitmata jätmise haldamiseks korraldatud oksjonite korral kujutab.

| (4) | Keskse vastaspoole kapital ja kliirivate osaliste rahalised vahendid ning nende antud tagatiste liik ja laad on äärmiselt olulised elemendid, mida tuleb arvestada, kui hinnatakse keskse vastaspoole vastupanuvõimet negatiivsele arengule. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis b sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel peaks ESMA-l seega olema ülevaade rahalistest vahenditest, mis on kesksele vastaspoolele kättesaadavad seoses nii kohustuste täitmata jätmise kui ka muude juhtudega. ESMA peaks samuti arvesse võtma, kas need vahendid on tagatud, tagamata, eraldatud, eraldamata, rahastatud või mitte rahastatud, ning arvestama vahendeid, mida keskne vastaspool kasutab õiguskindluse ja usalduse tagamiseks tema tehtavate maksete arveldamise ja käsitletava tagatise puhul. Lõpetuseks peaks ESMA arvestama, kas jurisdiktsioonis, milles tunnustust taotlev keskne vastaspool tegutseb, on olemas kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik, ning edasi seda, milline on selle laad ja mõju. Sellist finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistikku tuleks hinnata rahvusvaheliselt kokkulepitud suuniste ja põhinõuetega võrreldes. Arveldus- ja likviidsusriski hindamisel peaks ESMA pöörama erilist tähelepanu nendele kesksetele vastaspooltele, kes on tõenäoliselt süsteemsed, et hinnata, kui turvaline on selliste kesksete vastaspoolte juurdepääs likviidsusele, ning likviidsuspingeid liidu vääringutele. Kuigi maksete ja arvelduste turvalisust on võimalik hajusraamatu tehnoloogia või muu uue tehnoloogia abil tugevdada, peaks ESMA tähelepanu pöörama lisariskile, mida see võib keskse vastaspoole jaoks kujutada, eriti küberriskile. |
| --- | --- |

(4)

Keskse vastaspoole kapital ja kliirivate osaliste rahalised vahendid ning nende antud tagatiste liik ja laad on äärmiselt olulised elemendid, mida tuleb arvestada, kui hinnatakse keskse vastaspoole vastupanuvõimet negatiivsele arengule. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis b sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel peaks ESMA-l seega olema ülevaade rahalistest vahenditest, mis on kesksele vastaspoolele kättesaadavad seoses nii kohustuste täitmata jätmise kui ka muude juhtudega. ESMA peaks samuti arvesse võtma, kas need vahendid on tagatud, tagamata, eraldatud, eraldamata, rahastatud või mitte rahastatud, ning arvestama vahendeid, mida keskne vastaspool kasutab õiguskindluse ja usalduse tagamiseks tema tehtavate maksete arveldamise ja käsitletava tagatise puhul. Lõpetuseks peaks ESMA arvestama, kas jurisdiktsioonis, milles tunnustust taotlev keskne vastaspool tegutseb, on olemas kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik, ning edasi seda, milline on selle laad ja mõju. Sellist finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistikku tuleks hinnata rahvusvaheliselt kokkulepitud suuniste ja põhinõuetega võrreldes. Arveldus- ja likviidsusriski hindamisel peaks ESMA pöörama erilist tähelepanu nendele kesksetele vastaspooltele, kes on tõenäoliselt süsteemsed, et hinnata, kui turvaline on selliste kesksete vastaspoolte juurdepääs likviidsusele, ning likviidsuspingeid liidu vääringutele. Kuigi maksete ja arvelduste turvalisust on võimalik hajusraamatu tehnoloogia või muu uue tehnoloogia abil tugevdada, peaks ESMA tähelepanu pöörama lisariskile, mida see võib keskse vastaspoole jaoks kujutada, eriti küberriskile.

| (5) | Keskse vastaspoole poolt kliirivatele osalistele tema teenustele juurdepääsuks kehtestatud tingimuste laad ja nende kliirivate osaliste omavahelised seosed võivad määrata, kuidas nende osalistega seotud negatiivsed sündmused keskset vastaspoolt mõjutada võivad. Seega peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis c sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel tegema võimalikult suures ulatuses kindlaks keskse vastaspoole kliirivate osaliste identiteedi, eriti siis, kui keskne vastaspool osutab teenuseid liidus asutatud kliirivatele osalistele. ESMA peaks samuti kindlaks tegema selle keskse vastaspoole kliirivate osaliste või kliirivate osaliste konsolideerimisgrupi vastava turuosa või suhtelise olulisuse. Niivõrd kui see on vajalik, et hinnata tema võimalikku mõju kliiriva liikmeskonna struktuurile, peaks ESMA hindama tingimusi ja võimalusi, millega keskne vastaspool annab juurdepääsu oma kliirimisteenustele. Tõenäoliselt liidu jaoks süsteemse keskse vastaspoole korral peaks ESMA hindama, kas õiguslikud ja usaldatavusnõuded, mille keskne vastaspool oma kliirivatele liikmetele kehtestab, on piisavalt ranged. |
| --- | --- |

(5)

Keskse vastaspoole poolt kliirivatele osalistele tema teenustele juurdepääsuks kehtestatud tingimuste laad ja nende kliirivate osaliste omavahelised seosed võivad määrata, kuidas nende osalistega seotud negatiivsed sündmused keskset vastaspoolt mõjutada võivad. Seega peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis c sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel tegema võimalikult suures ulatuses kindlaks keskse vastaspoole kliirivate osaliste identiteedi, eriti siis, kui keskne vastaspool osutab teenuseid liidus asutatud kliirivatele osalistele. ESMA peaks samuti kindlaks tegema selle keskse vastaspoole kliirivate osaliste või kliirivate osaliste konsolideerimisgrupi vastava turuosa või suhtelise olulisuse. Niivõrd kui see on vajalik, et hinnata tema võimalikku mõju kliiriva liikmeskonna struktuurile, peaks ESMA hindama tingimusi ja võimalusi, millega keskne vastaspool annab juurdepääsu oma kliirimisteenustele. Tõenäoliselt liidu jaoks süsteemse keskse vastaspoole korral peaks ESMA hindama, kas õiguslikud ja usaldatavusnõuded, mille keskne vastaspool oma kliirivatele liikmetele kehtestab, on piisavalt ranged.

| (6) | Keskse vastaspoole tegevuse katkemise korral võivad kliirivad osalised olla sunnitud otseselt või kaudselt kasutama teiste kesksete vastaspoolte osutatavaid sarnaseid või samasuguseid teenuseid. Selleks et hinnata tunnustamist taotleva keskse vastaspoole suhtelist olulisust, peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis d sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel kindlaks tegema, kas kliirivatel osalistel on võimalik kõik selle keskse vastaspoole pakutavad kliirimisteenused asendada teiste kesksete vastaspoolte osutatavate teenustega, eriti kui need alternatiivsed kesksed vastaspooled on liidus tegevusloa saanud või seal tunnustatud. Kui liidus asutatud kliirivad liikmed ja kliendid saavad kliirida ainult teatud tooteid, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, ühes kolmanda riigi keskses vastaspooles, siis peaks ESMA selle keskse vastaspoole süsteemset olulisust väga tähelepanelikult kaaluma. |
| --- | --- |

(6)

Keskse vastaspoole tegevuse katkemise korral võivad kliirivad osalised olla sunnitud otseselt või kaudselt kasutama teiste kesksete vastaspoolte osutatavaid sarnaseid või samasuguseid teenuseid. Selleks et hinnata tunnustamist taotleva keskse vastaspoole suhtelist olulisust, peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis d sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel kindlaks tegema, kas kliirivatel osalistel on võimalik kõik selle keskse vastaspoole pakutavad kliirimisteenused asendada teiste kesksete vastaspoolte osutatavate teenustega, eriti kui need alternatiivsed kesksed vastaspooled on liidus tegevusloa saanud või seal tunnustatud. Kui liidus asutatud kliirivad liikmed ja kliendid saavad kliirida ainult teatud tooteid, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, ühes kolmanda riigi keskses vastaspooles, siis peaks ESMA selle keskse vastaspoole süsteemset olulisust väga tähelepanelikult kaaluma.

| (7) | Kesksed vastaspooled võivad olla mitmel viisil seotud teiste finantsinfrastruktuuridega, nagu teised kesksed vastaspooled või väärtpaberite keskdepositooriumid. Nende sidemete katkemine võib keskse vastaspoole head toimimist negatiivselt mõjutada. Seega peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis e sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindama kuivõrd on keskne vastaspool teiste finantsturu infrastruktuuride või finantseerimisasutustega seotud viisil, mis võib liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust mõjutada. Seda tehes peaks ESMA osutama erilist tähelepanu vastastikustele seostele ja vastastikusele sõltuvustele liidus asuvate üksustega. Lõpetuseks peaks ESMA tuvastama ja hindama keskse vastaspoole allhangitud teenuste iseloomu ja riski, mida selline korraldus võib kesksele vastaspoolele kujutada juhul, kui nende tegevus mistahes põhjusel katkeks või halveneks. |
| --- | --- |

(7)

Kesksed vastaspooled võivad olla mitmel viisil seotud teiste finantsinfrastruktuuridega, nagu teised kesksed vastaspooled või väärtpaberite keskdepositooriumid. Nende sidemete katkemine võib keskse vastaspoole head toimimist negatiivselt mõjutada. Seega peaks ESMA määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis e sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindama kuivõrd on keskne vastaspool teiste finantsturu infrastruktuuride või finantseerimisasutustega seotud viisil, mis võib liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsust mõjutada. Seda tehes peaks ESMA osutama erilist tähelepanu vastastikustele seostele ja vastastikusele sõltuvustele liidus asuvate üksustega. Lõpetuseks peaks ESMA tuvastama ja hindama keskse vastaspoole allhangitud teenuste iseloomu ja riski, mida selline korraldus võib kesksele vastaspoolele kujutada juhul, kui nende tegevus mistahes põhjusel katkeks või halveneks.

| (8) | Kui objektiivsete kvantitatiivsete näitajate abil kindlaks tehtud keskse vastaspoole risk liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja klientidele on oluline, peaks ESMA iga kriteeriumi lisaelemente hindama. Mida rohkematele neist näitajatest keskne vastaspool vastab, seda suurem on tõenäosus, et ESMA jõuab järeldusele, et keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline. |
| --- | --- |

(8)

Kui objektiivsete kvantitatiivsete näitajate abil kindlaks tehtud keskse vastaspoole risk liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja klientidele on oluline, peaks ESMA iga kriteeriumi lisaelemente hindama. Mida rohkematele neist näitajatest keskne vastaspool vastab, seda suurem on tõenäosus, et ESMA jõuab järeldusele, et keskne vastaspool on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline.

| (9) | Käesolev delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2099 (2) kiirem elluviimine. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2099 (2) kiirem elluviimine.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Keskse vastaspoole äritegevuse laad, ulatus ja keerukus

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis a sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindab ESMA järgmisi elemente:

| a) | riigid, kus keskne vastaspool teenuseid osutab või kavatseb neid osutada; |
| --- | --- |

a)

riigid, kus keskne vastaspool teenuseid osutab või kavatseb neid osutada;

| b) | mil määral keskne vastaspool osutab peale kliirimisteenuste ka teisi teenuseid; |
| --- | --- |

b)

mil määral keskne vastaspool osutab peale kliirimisteenuste ka teisi teenuseid;

| c) | keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liik; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liik;

| d) | kas määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 4 sätestatud kohustus kehtib keskse vahepoole kliiritud või kliiritavatele finantsinstrumentidele; |
| --- | --- |

d)

kas määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 4 sätestatud kohustus kehtib keskse vahepoole kliiritud või kliiritavatele finantsinstrumentidele;

| e) | keskse vastaspoole poolt ühe aasta jooksul kliiritud keskmised väärtused järgmistel tasanditel:






  i) | keskse vastaspoole tasand; |
| --- | --- | --- |

e)

keskse vastaspoole poolt ühe aasta jooksul kliiritud keskmised väärtused järgmistel tasanditel:

i)

keskse vastaspoole tasand;

| ii) | iga sellise kliiriva liikme tasand, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus; |
| --- | --- |

ii)

iga sellise kliiriva liikme tasand, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus;

| iii) | selliste kliirivate liikmete tasand, kes on asutatud liidust väljaspool või ei kuulu liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi, kui nad kliirivad liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide nimel (kokku); |
| --- | --- |

iii)

selliste kliirivate liikmete tasand, kes on asutatud liidust väljaspool või ei kuulu liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi, kui nad kliirivad liidus asutatud klientide ja kaudsete klientide nimel (kokku);

| f) | kas keskne vastaspool on oma riskiprofiili rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite alusel või muud moodi hinnanud, kasutatud metoodika ja hindamise tulemus. |
| --- | --- |

f)

kas keskne vastaspool on oma riskiprofiili rahvusvaheliselt kokkulepitud standardite alusel või muud moodi hinnanud, kasutatud metoodika ja hindamise tulemus.

2.   Lõike 1 punkti e kohaldamisel hindab ESMA järgmisi väärtusi eraldi:

| a) | väärtpaberitehingute korral (sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365 (3) kohased väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) avatud positsioonide või avatud kogupositsiooni väärtus; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberitehingute korral (sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365 (3) kohased väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) avatud positsioonide või avatud kogupositsiooni väärtus;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) tähenduses reguleeritud turul kaubeldavate tuletistehingute korral avatud kogupositsiooni väärtus või käive; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) tähenduses reguleeritud turul kaubeldavate tuletistehingute korral avatud kogupositsiooni väärtus või käive;

| c) | börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute korral tinglikud tasutavad bruto- ja netosummad. |
| --- | --- |

c)

börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute korral tinglikud tasutavad bruto- ja netosummad.

Neid väärtusi hinnatakse vääringu ja varaklassi kohta.

3.   Artiklis 6 nimetatud mistahes näitajate esinemisel hindab ESMA peale selle artikli lõikes 1 nimetatud elementide ka järgmisi elemente:

| a) | keskse vastaspoole omandistruktuur; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole omandistruktuur;

| b) | kui keskne vastaspool kuulub mõne teise finantsturu infrastruktuuriga, nagu teine keskne vastaspool või väärtpaberite keskdepositoorium, samasse konsolideerimisgruppi, siis selle grupi organisatsioonistruktuur, kuhu keskne vastaspool kuulub; |
| --- | --- |

b)

kui keskne vastaspool kuulub mõne teise finantsturu infrastruktuuriga, nagu teine keskne vastaspool või väärtpaberite keskdepositoorium, samasse konsolideerimisgruppi, siis selle grupi organisatsioonistruktuur, kuhu keskne vastaspool kuulub;

| c) | kas keskne vastaspool osutab kliirimisteenuseid liidus asutatud klientidele või kaudsetele klientidele liidust väljaspool asutatud kliirivate liikmete kaudu; |
| --- | --- |

c)

kas keskne vastaspool osutab kliirimisteenuseid liidus asutatud klientidele või kaudsetele klientidele liidust väljaspool asutatud kliirivate liikmete kaudu;

| d) | teenindatavate turgude iseloom, sügavus ja likviidsus ning turuosalistele kättesaadav teave piisavate hinnaandmete ning üldtunnustatud ja usaldusväärsete hinnastamisallikate kohta; |
| --- | --- |

d)

teenindatavate turgude iseloom, sügavus ja likviidsus ning turuosalistele kättesaadav teave piisavate hinnaandmete ning üldtunnustatud ja usaldusväärsete hinnastamisallikate kohta;

| e) | kas pakkumused, kauplemiseelsed ostu- ja müügihinnad ning kauplemishuvide sügavus avalikustatakse; |
| --- | --- |

e)

kas pakkumused, kauplemiseelsed ostu- ja müügihinnad ning kauplemishuvide sügavus avalikustatakse;

| f) | kas keskse vastaspoole teenindatud turgudel või neist väljaspool tehtud või sõlmitud tehingute kauplemisjärgne hind, maht ja aeg avalikustatakse. |
| --- | --- |

f)

kas keskse vastaspoole teenindatud turgudel või neist väljaspool tehtud või sõlmitud tehingute kauplemisjärgne hind, maht ja aeg avalikustatakse.

Artikkel 2

Keskse vastaspoole maksejõuetuse või tegevuse katkemise mõju

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis b sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindab ESMA järgmisi elemente:

| a) | keskse vastaspoole kapital, sealhulgas jaotamata kasum ja reservid; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kapital, sealhulgas jaotamata kasum ja reservid;

| b) | keskse vastaspoole vastu võetud ja hoitud tagatise liik ja summa, kohaldatud väärtuskärped, nende väärtuskärbete metoodika, vääringud, milles tagatis on nomineeritud, ja ulatus, milles tagatise on andnud üksused, kes on asutatud liidus või kes kuuluvad liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole vastu võetud ja hoitud tagatise liik ja summa, kohaldatud väärtuskärped, nende väärtuskärbete metoodika, vääringud, milles tagatis on nomineeritud, ja ulatus, milles tagatise on andnud üksused, kes on asutatud liidus või kes kuuluvad liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi;

| c) | ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühel päeval keskse vastaspoole saadud tagatiste maksimaalne summa; |
| --- | --- |

c)

ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühel päeval keskse vastaspoole saadud tagatiste maksimaalne summa;

| d) | ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil igalt kliirivalt liikmelt, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus, ühel päeval keskse vastaspoole saadud tagatiste maksimaalne summa varaklassi või vajaduse korral eraldatud tagatisfondi kohta; |
| --- | --- |

d)

ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil igalt kliirivalt liikmelt, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus, ühel päeval keskse vastaspoole saadud tagatiste maksimaalne summa varaklassi või vajaduse korral eraldatud tagatisfondi kohta;

| e) | vajaduse korral keskse vastaspoole iga tagatisfondi kohta ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühe päeva maksimaalsed sissemaksed tagatisfondi, mida keskne vastaspool nõudis ja hoidis; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral keskse vastaspoole iga tagatisfondi kohta ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühe päeva maksimaalsed sissemaksed tagatisfondi, mida keskne vastaspool nõudis ja hoidis;

| f) | vajaduse korral keskse vastaspoole iga tagatisfondi kohta ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühe päeva maksimaalsed sissemaksed tagatisfondi, mida keskne vastaspool igalt kliirivalt liikmelt, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus, nõudis ja hoidis; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral keskse vastaspoole iga tagatisfondi kohta ESMA hindamisele eelnenud 365 päeva pikkusel perioodil ühe päeva maksimaalsed sissemaksed tagatisfondi, mida keskne vastaspool igalt kliirivalt liikmelt, kes on liidus asutatud üksus või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus, nõudis ja hoidis;

| g) | hinnanguline suurim maksekohustus ühel päeval kokku ja igas liidu vääringus, mille ühe või kahe suurima kliiriva liikme (ja nende sidusettevõtjate) kohustuste täitmata jätmine põhjustaks ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes; |
| --- | --- |

g)

hinnanguline suurim maksekohustus ühel päeval kokku ja igas liidu vääringus, mille ühe või kahe suurima kliiriva liikme (ja nende sidusettevõtjate) kohustuste täitmata jätmine põhjustaks ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes;

| h) | keskse vastaspoole likviidsete rahaliste vahendite summa kokku ja eraldi iga liidu vääringu kohta ning nende jaotus ressursiliigi alusel, sealhulgas sularahahoiused, eraldatud või eraldamata ressursid; |
| --- | --- |

h)

keskse vastaspoole likviidsete rahaliste vahendite summa kokku ja eraldi iga liidu vääringu kohta ning nende jaotus ressursiliigi alusel, sealhulgas sularahahoiused, eraldatud või eraldamata ressursid;

| i) | kesksele vastaspoolele liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste eraldatud likviidsete rahaliste vahendite kogusumma. |
| --- | --- |

i)

kesksele vastaspoolele liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste eraldatud likviidsete rahaliste vahendite kogusumma.

2.   Artiklis 6 nimetatud mistahes näitajate esinemisel hindab ESMA peale selle artikli lõikes 1 nimetatud elementide ka järgmisi elemente:

| a) | liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate likviidsuse pakkujate eraldatud likviidsete rahaliste vahendite kogusumma; |
| --- | --- |

a)

liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate likviidsuse pakkujate eraldatud likviidsete rahaliste vahendite kogusumma;

| b) | liidu vääringus sissetulevate ja väljaminevate maksete keskmised ja suurimad summaarsed päevaväärtused; |
| --- | --- |

b)

liidu vääringus sissetulevate ja väljaminevate maksete keskmised ja suurimad summaarsed päevaväärtused;

| c) | ulatus, milles keskpanga raha kasutatakse arveldamiseks ja maksete tegemiseks, või kas arveldamiseks või maksete tegemiseks kasutatakse teisi üksuseid; |
| --- | --- |

c)

ulatus, milles keskpanga raha kasutatakse arveldamiseks ja maksete tegemiseks, või kas arveldamiseks või maksete tegemiseks kasutatakse teisi üksuseid;

| d) | ulatus, milles keskne vastaspool rakendab oma arveldamise/maksete tegemise protsessis tehnoloogiat, näiteks hajusraamatu tehnoloogiat; |
| --- | --- |

d)

ulatus, milles keskne vastaspool rakendab oma arveldamise/maksete tegemise protsessis tehnoloogiat, näiteks hajusraamatu tehnoloogiat;

| e) | keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava; |
| --- | --- |

e)

keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava;

| f) | kesksele vastaspoolele kohalduv kriisilahenduse kord; |
| --- | --- |

f)

kesksele vastaspoolele kohalduv kriisilahenduse kord;

| g) | kas selle keskse vastaspoole jaoks on loodud kriisiohjerühm. |
| --- | --- |

g)

kas selle keskse vastaspoole jaoks on loodud kriisiohjerühm.

Artikkel 3

Keskse vastaspoole kliiriva liikmeskonna struktuur

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis c sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindab ESMA järgmist:

| a) | kliiriv liikmeskond, ja kui see teave on kättesaadav, kas ja millised liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvad kliendid või kaudsed kliendid kasutavad keskse vastaspoole kliirimisteenuseid, ning |
| --- | --- |

a)

kliiriv liikmeskond, ja kui see teave on kättesaadav, kas ja millised liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvad kliendid või kaudsed kliendid kasutavad keskse vastaspoole kliirimisteenuseid, ning

| b) | eri võimalused keskse vastaspoole teenustele juurde pääsemiseks (sealhulgas liikmeskonna ja otsese ligipääsu eri mudelid klientidele), mistahes juurdepääsu andmise, sellest keeldumise või selle lõpetamise tingimused. |
| --- | --- |

b)

eri võimalused keskse vastaspoole teenustele juurde pääsemiseks (sealhulgas liikmeskonna ja otsese ligipääsu eri mudelid klientidele), mistahes juurdepääsu andmise, sellest keeldumise või selle lõpetamise tingimused.

2.   Artiklis 6 nimetatud mistahes näitajate esinemisel hindab ESMA peale selle artikli lõikes 1 nimetatud elementide ka konkreetselt õiguslikke ja usaldatavusnõudeid, mille keskne vastaspool on kliirivatele liikmetele oma kliirimisteenustele juurdepääsu võimaldamiseks kehtestanud.

Artikkel 4

Teiste kesksete vastaspoolte osutatavad alternatiivsed kliirimisteenused

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis d sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindab ESMA, kas liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja klientidel on võimalik mõnele või kõigile keskse vastaspoole osutatavatele kliirimisteenustele juurde pääseda teiste kesksete vastaspoolte kaudu ja kas nendel kesksetel vastaspooltel on määruse artiklites 14 ja 25 sätestatud tegevusluba või tunnustus.

2.   Artiklis 6 nimetatud mistahes näitajate esinemisel hindab ESMA peale selle artikli lõikes 1 nimetatud elementide ka seda, kas keskse vastaspoole osutatavad teenused on seotud tuletisinstrumentide liigiga, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 4 sätestatud kliiringukohustust.

Artikkel 5

Keskse vastaspoole suhted, vastastikune sõltuvus või muu koostoime

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis e sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel hindab ESMA keskse vastaspoole edasiantud ülesannete, teenuste või tegevust ulatust.

2.   Artiklis 6 nimetatud mistahes näitajate esinemisel hindab ESMA peale selle artikli lõikes 1 nimetatud elementide ka järgmisi elemente:

| a) | võimalik mõju, mida edasiantud ülesannete täitja, teenuste osutaja või tegevuste tegija võimetus täita oma edasiandmise kokkulepetest tulenevaid kohustusi avaldaks liidule või ühele või mitmele selle liikmesriigile; |
| --- | --- |

a)

võimalik mõju, mida edasiantud ülesannete täitja, teenuste osutaja või tegevuste tegija võimetus täita oma edasiandmise kokkulepetest tulenevaid kohustusi avaldaks liidule või ühele või mitmele selle liikmesriigile;

| b) | kas keskne vastaspool teenindab liidus asutatud kauplemiskohti; |
| --- | --- |

b)

kas keskne vastaspool teenindab liidus asutatud kauplemiskohti;

| c) | kas kesksel vastaspoolel on koostalituskokkuleppeid või risttagatise andmise lepinguid liidus asutatud kesksete vastaspooltega või kas ta on teiste liidus paiknevate finantsturu infrastruktuuridega, nagu väärtpaberite keskdepositooriumid või maksesüsteemid, seotud või osaleb nendes. |
| --- | --- |

c)

kas kesksel vastaspoolel on koostalituskokkuleppeid või risttagatise andmise lepinguid liidus asutatud kesksete vastaspooltega või kas ta on teiste liidus paiknevate finantsturu infrastruktuuridega, nagu väärtpaberite keskdepositooriumid või maksesüsteemid, seotud või osaleb nendes.

Artikkel 6

Liidus asutatud kliirivate liikmete ja klientide minimaalne riskipositsiooni näitajad keskse vastaspoole suhtes

1.   Artiklite 1–5 tähenduses on näitajad järgmised:

| a) | väärtpaberitehingute maksimaalne avatud kogupositsioon, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, või liidu vääringutes nomineeritud börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid, mille keskne vastaspool kliiris ühe aasta jooksul enne hindamist või kavatseb kliirida hindamisele järgneva aasta jooksul, ületab 1 000 miljardit eurot; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberitehingute maksimaalne avatud kogupositsioon, sealhulgas väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, või liidu vääringutes nomineeritud börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid, mille keskne vastaspool kliiris ühe aasta jooksul enne hindamist või kavatseb kliirida hindamisele järgneva aasta jooksul, ületab 1 000 miljardit eurot;

| b) | maksimaalne tinglik tasutav summa liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute eest, mille keskne vastaspool kliiris ühe aasta jooksul enne hindamist või kavatseb kliirida hindamisele järgneva aasta jooksul, ületab 1 000 miljardit eurot; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tinglik tasutav summa liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute eest, mille keskne vastaspool kliiris ühe aasta jooksul enne hindamist või kavatseb kliirida hindamisele järgneva aasta jooksul, ületab 1 000 miljardit eurot;

| c) | kliirivatel liikmetel, kes on liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, keskse vastaspoole juures olevate kontodega seotud keskmise koondtagatise nõue ja tagatisfondi maksed, mille keskne vastaspool on arvestanud netopõhiselt kliiriva liikme konto tasandil hindamisele eelneva kahe aasta jooksul, ületab 25 miljardit eurot; |
| --- | --- |

c)

kliirivatel liikmetel, kes on liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused, keskse vastaspoole juures olevate kontodega seotud keskmise koondtagatise nõue ja tagatisfondi maksed, mille keskne vastaspool on arvestanud netopõhiselt kliiriva liikme konto tasandil hindamisele eelneva kahe aasta jooksul, ületab 25 miljardit eurot;

| d) | liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste hinnanguline suurim maksekohustus arvutatuna hindamisele eelneva ühe aasta jooksul, mis tuleneks vähemalt kahe suurima kliiriva liikme (ja nende sidusettevõtjate) kohustuste täitmata jätmisest ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes, ületab 3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

d)

liidus asutatud või liidus konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste hinnanguline suurim maksekohustus arvutatuna hindamisele eelneva ühe aasta jooksul, mis tuleneks vähemalt kahe suurima kliiriva liikme (ja nende sidusettevõtjate) kohustuste täitmata jätmisest ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes, ületab 3 miljardit eurot.

Punkti d kohaldamisel liidetakse maksekohustuses kulukohustused kõigis liidu vääringutes, konverteerides need vajaduse korral eurodesse.

2.   ESMA võib artiklis 1–5 sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks teha, et kolmanda riigi keskne vastaspool on teise taseme keskne vastaspool, üksnes siis, kui viimane vastab vähemalt ühele lõikes 1 toodud näitajale.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2099, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT L 322, 12.12.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

---

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1304,

14. juuli 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses miinimumelementidega, mida ESMA peab hindama, kui ta hindab kolmandate riikide kesksete vastaspoolte taotlusi nõuete võrreldava täitmise hindamiseks, ning seoses hindamise korra ja tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25a lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25a on sätestatud, et kolmanda riigi keskne vastaspool, mis on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada (edaspidi „teise taseme keskne vastaspool“), võib paluda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) hinnata, kas see teise taseme keskne vastaspool täidab kolmandas riigis kohaldatava raamistiku järgimisega ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid (nõuete võrreldav täitmine), ning võtta vastu vastava otsuse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25a on sätestatud, et kolmanda riigi keskne vastaspool, mis on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluline või võib tõenäoliselt selleks saada (edaspidi „teise taseme keskne vastaspool“), võib paluda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) hinnata, kas see teise taseme keskne vastaspool täidab kolmandas riigis kohaldatava raamistiku järgimisega ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid (nõuete võrreldav täitmine), ning võtta vastu vastava otsuse.

| (2) | Nõuete võrreldava täitmisega säilitatakse liidu finantsstabiilsus ning tagatakse teise taseme kesksetele vastaspooltele ja liidus tegevusloa saanud kesksetele vastaspooltele võrdsed võimalused, vähendades samal ajal teise taseme kesksete vastaspoolte haldus- ja regulatiivset koormust. Nõuete võrreldava täitmise hindamisel tuleks seega kontrollida, kas teise taseme keskne vastaspool täidab kolmanda riigi raamistiku järgimisega ka mõnda määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuet või kõiki seal sätestatud nõudeid. Seepärast tuleks käesolevas määruses osutada elementidele, mida ESMA peab hindama, kui ta hindab teise taseme kesksete vastaspoolte taotlusi nõuete võrreldava täitmise hindamiseks. Hindamisel peaks ESMA arvesse võtma ka seda, kas keskne vastaspool täidab neid elemente täpsustavates delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud nõudeid, sealhulgas neid, mis on seotud võimendustagatise nõuete, likviidsusriski kontrolli ja tagatisnõuetega. |
| --- | --- |

(2)

Nõuete võrreldava täitmisega säilitatakse liidu finantsstabiilsus ning tagatakse teise taseme kesksetele vastaspooltele ja liidus tegevusloa saanud kesksetele vastaspooltele võrdsed võimalused, vähendades samal ajal teise taseme kesksete vastaspoolte haldus- ja regulatiivset koormust. Nõuete võrreldava täitmise hindamisel tuleks seega kontrollida, kas teise taseme keskne vastaspool täidab kolmanda riigi raamistiku järgimisega ka mõnda määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuet või kõiki seal sätestatud nõudeid. Seepärast tuleks käesolevas määruses osutada elementidele, mida ESMA peab hindama, kui ta hindab teise taseme kesksete vastaspoolte taotlusi nõuete võrreldava täitmise hindamiseks. Hindamisel peaks ESMA arvesse võtma ka seda, kas keskne vastaspool täidab neid elemente täpsustavates delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud nõudeid, sealhulgas neid, mis on seotud võimendustagatise nõuete, likviidsusriski kontrolli ja tagatisnõuetega.

| (3) | Hinnates, kas kolmandas riigis kohaldatava raamistiku järgimisega täidetakse ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid, võib ESMA võtta arvesse ka makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni väljatöötatud soovitusi. |
| --- | --- |

(3)

Hinnates, kas kolmandas riigis kohaldatava raamistiku järgimisega täidetakse ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudeid, võib ESMA võtta arvesse ka makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni väljatöötatud soovitusi.

| (4) | ESMA peaks viima ellu üksikasjaliku hindamise, et otsustada, kas kinnitada teise taseme keskse vastaspoole puhul määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise nõuete võrreldavat täitmist. Võimalik keeldumine IV jaotise nõuete võrreldava täitmise kinnitamisest võib mõjutada samaväärsuse hindamist, mille komisjon on viinud ellu eelmainitud määruse artikli 25 lõike 6 kohaselt. Seepärast peaks ESMA komisjoni teavitama, kui ta ei kavatse selle jaotise nõuete võrreldavat täitmist kinnitada. |
| --- | --- |

(4)

ESMA peaks viima ellu üksikasjaliku hindamise, et otsustada, kas kinnitada teise taseme keskse vastaspoole puhul määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise nõuete võrreldavat täitmist. Võimalik keeldumine IV jaotise nõuete võrreldava täitmise kinnitamisest võib mõjutada samaväärsuse hindamist, mille komisjon on viinud ellu eelmainitud määruse artikli 25 lõike 6 kohaselt. Seepärast peaks ESMA komisjoni teavitama, kui ta ei kavatse selle jaotise nõuete võrreldavat täitmist kinnitada.

| (5) | Kui teise taseme keskne vastaspool on sõlminud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoolega koostalitluskokkuleppe, kujutab see kokkulepe endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega ja seega otsest mõju ülekandumise kanalit. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima ellu üksikasjaliku hindamise, et otsustada, kas kinnitada määruse V jaotise nõuete võrreldavat täitmist. Teise taseme keskse vastaspoole ja muu kolmanda riigi keskse vastaspoole vaheline koostalitluskokkulepe ei kujuta endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega, aga teatavatel tingimustel võib see toimida kaudse kanalina mõju ülekandumiseks. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima üksikasjaliku hindamise ellu üksnes juhul, kui see on põhjendatud kokkuleppe mõjuga liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(5)

Kui teise taseme keskne vastaspool on sõlminud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoolega koostalitluskokkuleppe, kujutab see kokkulepe endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega ja seega otsest mõju ülekandumise kanalit. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima ellu üksikasjaliku hindamise, et otsustada, kas kinnitada määruse V jaotise nõuete võrreldavat täitmist. Teise taseme keskse vastaspoole ja muu kolmanda riigi keskse vastaspoole vaheline koostalitluskokkulepe ei kujuta endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega, aga teatavatel tingimustel võib see toimida kaudse kanalina mõju ülekandumiseks. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima üksikasjaliku hindamise ellu üksnes juhul, kui see on põhjendatud kokkuleppe mõjuga liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele.

| (6) | Kuna nõuete võrreldava täitmise üks eesmärk on vähendada teise taseme kesksete vastaspoolte haldus- ja regulatiivset koormust, ei tohiks keelduda nõuete võrreldava täitmise kinnitamisest ainuüksi seetõttu, et teise taseme keskne vastaspool kohaldab kolmandas riigis kohaldatava raamistiku kohaselt erandeid, mis on võrreldavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 1 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eranditega. Nõuete võrreldava täitmise hindamisel tuleks arvesse võtta ka seda, mil määral nõuete võrreldava täitmise kinnitamata jätmine võib viia selleni, et teise taseme kesksel vastaspoolel on võimatu samal ajal täita liidu ja kolmanda riigi nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Kuna nõuete võrreldava täitmise üks eesmärk on vähendada teise taseme kesksete vastaspoolte haldus- ja regulatiivset koormust, ei tohiks keelduda nõuete võrreldava täitmise kinnitamisest ainuüksi seetõttu, et teise taseme keskne vastaspool kohaldab kolmandas riigis kohaldatava raamistiku kohaselt erandeid, mis on võrreldavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 1 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eranditega. Nõuete võrreldava täitmise hindamisel tuleks arvesse võtta ka seda, mil määral nõuete võrreldava täitmise kinnitamata jätmine võib viia selleni, et teise taseme kesksel vastaspoolel on võimatu samal ajal täita liidu ja kolmanda riigi nõudeid.

| (7) | ESMA otsus nõuete võrreldava täitmise kohta peaks põhinema selle otsuse vastuvõtmise ajal ellu viidud hindamisel. Et ESMA vaataks oma otsuse läbi iga kord, kui tehakse asjakohaseid muudatusi, sealhulgas keskse vastaspoole sise-eeskirjades ja menetlustes, peaks teise taseme keskne vastaspool ESMAt kõigist sellistest muudatustest teavitama. |
| --- | --- |

(7)

ESMA otsus nõuete võrreldava täitmise kohta peaks põhinema selle otsuse vastuvõtmise ajal ellu viidud hindamisel. Et ESMA vaataks oma otsuse läbi iga kord, kui tehakse asjakohaseid muudatusi, sealhulgas keskse vastaspoole sise-eeskirjades ja menetlustes, peaks teise taseme keskne vastaspool ESMAt kõigist sellistest muudatustest teavitama.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2099, (2) millega lisati määrusesse (EL) nr 648/2012 artikkel 25a, hakati kohaldama 1. jaanuarist 2020. Tagamaks, et artikkel 25a täielikult toimib, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2099, (2) millega lisati määrusesse (EL) nr 648/2012 artikkel 25a, hakati kohaldama 1. jaanuarist 2020. Tagamaks, et artikkel 25a täielikult toimib, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõuete võrreldava täitmise hindamise taotluse esitamise menetlus

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25a lõikes 1 osutatud põhjendatud taotlus tuleb esitada kas selle tähtaja jooksul, mille ESMA on määranud teates, millega ta teavitab kolmanda riigi keskset vastaspoolt, et teda ei käsitata esimese taseme keskse vastaspoolena, või mistahes ajal pärast seda, kui ESMA on tunnustanud kolmanda riigi keskset vastaspoolt teise taseme keskse vastaspoolena kooskõlas artikli 25 lõikega 2b.

Teise taseme keskne vastaspool peab teavitama oma pädevat asutust esimeses lõigus osutatud taotluse esitamisest.

2.   Lõikes 1 osutatud põhjendatud taotluses tuleb märkida:

| a) | nõuded, mille võrreldava täitmise hindamist teise taseme keskne vastaspool taotleb; |
| --- | --- |

a)

nõuded, mille võrreldava täitmise hindamist teise taseme keskne vastaspool taotleb;

| b) | põhjendused selle kohta, mil viisil teise taseme keskne vastaspool täidab kolmanda riigi raamistiku järgimisega ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud asjakohaseid nõudeid; |
| --- | --- |

b)

põhjendused selle kohta, mil viisil teise taseme keskne vastaspool täidab kolmanda riigi raamistiku järgimisega ka määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud asjakohaseid nõudeid;

| c) | viis, kuidas teise taseme keskne vastaspool täidab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakti kohaldamise tingimusi. |
| --- | --- |

c)

viis, kuidas teise taseme keskne vastaspool täidab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusakti kohaldamise tingimusi.

Punkti b kohaldamisel peab teise taseme keskne vastaspool esitama artiklis 5 osutatud tõendid, kui see on asjakohane.

3.   ESMA taotluse korral lisab teise taseme keskne vastaspool lõikes 1 osutatud põhjendatud taotlusele:

| a) | oma pädeva asutuse avalduse, milles kinnitatakse, et teise taseme kesksel vastaspoolel on hea maine ja positsioon; |
| --- | --- |

a)

oma pädeva asutuse avalduse, milles kinnitatakse, et teise taseme kesksel vastaspoolel on hea maine ja positsioon;

| b) | vajaduse korral seoses määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ja V jaotises sätestatud nõuetega kolmandas riigis kohaldatava asjakohase raamistiku tõlke keelde, mida finantsvaldkonnas laialdaselt kasutatakse. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral seoses määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ja V jaotises sätestatud nõuetega kolmandas riigis kohaldatava asjakohase raamistiku tõlke keelde, mida finantsvaldkonnas laialdaselt kasutatakse.

4.   ESMA hindab 30 tööpäeva jooksul alates lõike 1 kohaselt esitatud põhjendatud taotluse kättesaamisest, kas põhjendatud taotlus on täielik. ESMA määrab tähtaja, mille jooksul teise taseme keskne vastaspool peab esitama lisateavet juhul, kui taotlus pole täielik.

5.   ESMA otsustab põhjendatud taotluses käsitletud nõuete võrreldava täitmise kinnitamise üle 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõike 4 kohaselt esitatud täieliku põhjendatud taotluse kättesaamisest.

ESMA võib selle otsuse tegemise edasi lükata, kui põhjendatud taotlust või lõikes 4 osutatud lisateavet ei esitata õigel ajal ning seega võib selle taotluse hindamise tõttu hilineda ESMA otsus kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise kohta või selle tunnustamise läbivaatamine.

6.   Teise taseme keskne vastaspool, kelle puhul ESMA pole kinnitanud ühe või enama nõude võrreldavat täitmist, ei tohi esitada seoses nende nõuetega uut lõikes 1 osutatud põhjendatud taotlust, välja arvatud juhul, kui on toimunud asjakohane muudatus kolmandas riigis kohaldatavas raamistikus või selles, kuidas see keskne vastaspool asjaomast raamistikku järgib.

Artikkel 2

Nõuete võrreldav täitmine seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 16

1.   ESMA kinnitab nõuete võrreldavat täitmist seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 16 lõikega 1, kui teise taseme keskse vastaspoole püsiv ja olemasolev algkapital koos jaotamata kasumi ja reservidega vastab vähemalt 7,5 miljonile eurole.

2.   ESMA kinnitab nõuete võrreldavat täitmist seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 16 lõikega 2, kui teise taseme keskse vastaspoole kapital koos jaotamata kasumi ja reservidega on kogu aeg suurem kui järgmiste elementide summa või sellega võrdne:

| a) | keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses tegevuse likvideerimise või restruktureerimisega; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses tegevuse likvideerimise või restruktureerimisega;

| b) | keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses operatsiooni- ja õiguslike riskidega; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses operatsiooni- ja õiguslike riskidega;

| c) | keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses krediidi-, vastaspoole- ja tururiskidega, mis ei ole juba hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41 kuni 44 osutatud konkreetsete rahaliste vahenditega ega võrreldavate konkreetsete rahaliste vahenditega, mida nõutakse keskse vastaspoole asukohariigi õiguskorras; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses krediidi-, vastaspoole- ja tururiskidega, mis ei ole juba hõlmatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41 kuni 44 osutatud konkreetsete rahaliste vahenditega ega võrreldavate konkreetsete rahaliste vahenditega, mida nõutakse keskse vastaspoole asukohariigi õiguskorras;

| d) | keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses äririskiga. |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses äririskiga.

Esimese lõigu kohaldamisel arvutab ESMA kapitalinõuded kooskõlas kolmandas riigis kohaldatavas raamistikus sätestatud konkreetsete kapitalinõuetega või kui selles raamistikus pole selliseid kapitalinõudeid sätestatud, siis kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 152/2013 (3) artiklites 2–5 sätestatud asjakohaste nõuetega.

Artikkel 3

Nõuete võrreldav täitmine seoses määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotisega

1.   ESMA kinnitab nõuete võrreldavat täitmist seoses määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega, kui:

| a) | teise taseme keskne vastaspool täidab nimetatud määruse artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusaktis osutatud nõudeid, kui selline rakendusakt on olemas; |
| --- | --- |

a)

teise taseme keskne vastaspool täidab nimetatud määruse artikli 25 lõikes 6 osutatud rakendusaktis osutatud nõudeid, kui selline rakendusakt on olemas;

| b) | teise taseme keskne vastaspool vastab kõigile käesoleva määruse I lisas sätestatud asjakohastele elementidele. |
| --- | --- |

b)

teise taseme keskne vastaspool vastab kõigile käesoleva määruse I lisas sätestatud asjakohastele elementidele.

2.   Enne kui ESMA teeb otsuse nõuete võrreldava täitmise kinnitamata jätmise kohta, peab ta:

| a) | suhtlema keskse vastaspoole pädeva asutusega, et kontrollida oma arusaama kolmandas riigis kohaldatavast raamistikust ja sellest, kuidas teise taseme keskne vastaspool seda järgib, |
| --- | --- |

a)

suhtlema keskse vastaspoole pädeva asutusega, et kontrollida oma arusaama kolmandas riigis kohaldatavast raamistikust ja sellest, kuidas teise taseme keskne vastaspool seda järgib,

| b) | teatama sellest komisjonile. |
| --- | --- |

b)

teatama sellest komisjonile.

Artikkel 4

Nõuete võrreldav täitmine seoses määruse (EL) nr 648/2012 V jaotisega

1.   Kui teise taseme keskne vastaspool on sõlminud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoolega koostalitluskokkuleppe, kinnitab ESMA nõuete võrreldavat täitmist seoses selle määruse V jaotises sätestatud nõuetega, kui teise taseme keskne vastaspool vastab kõigile käesoleva määruse II lisa asjakohastele elementidele.

2.   Kui teise taseme keskne vastaspool on sõlminud koostalitluskokkuleppe kolmanda riigi keskse vastaspoolega, kinnitab ESMA nõuete võrreldavat täitmist seoses määruse (EL) nr 648/2012 V jaotises sätestatud nõuetega, välja arvatud juhul, kui selle kokkuleppe mõju tõttu liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele on õigustaud lõike 1 kohaselt hinnata, kas nõuete võrreldav täitmine tuleks kinnitada.

Artikkel 5

Erandid ja kokkusobimatud nõuded

1.   ESMA ei keeldu nõuete võrreldava täitmise kinnitamisest seoses määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõuetega ainuüksi põhjusel, et teise taseme keskne vastaspool kohaldab kolmandas riigis kohaldatava raamistiku kohaselt erandit, mis on võrreldav nimetatud määruse artikli 1 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eranditega. Teise taseme keskne vastaspool peab esitama tõendid, et liidu ja kolmanda riigi erand on võrreldavad.

2.   Kui määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 või IV või V jaotises sätestatud konkreetse nõude täitmine tähendaks kolmandas riigis kohaldatava raamistiku rikkumist, kinnitab ESMA selle nõude puhul nõuete võrreldavat täitmist üksnes juhul, kui teise taseme keskne vastaspool esitab tõendid, et:

| a) | seda nõuet on võimatu täita, ilma et rikutaks kolmandas riigis kohaldatava raamistiku kohustuslikku sätet; |
| --- | --- |

a)

seda nõuet on võimatu täita, ilma et rikutaks kolmandas riigis kohaldatava raamistiku kohustuslikku sätet;

| b) | kolmandas riigis kohaldatava raamistikuga saavutatakse samad eesmärgid nagu määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 16 ning IV ja V jaotisega; |
| --- | --- |

b)

kolmandas riigis kohaldatava raamistikuga saavutatakse samad eesmärgid nagu määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 16 ning IV ja V jaotisega;

| c) | see on kooskõlas kolmandas riigis kohaldatava raamistikuga. |
| --- | --- |

c)

see on kooskõlas kolmandas riigis kohaldatava raamistikuga.

Artikkel 6

Kolmandas riigis kohaldatava raamistiku muudatused

Teise taseme keskne vastaspool, kelle puhul on nõuete võrreldavat täitmist kinnitatud, peab teavitama ESMAt kõigist muudatustest tema suhtes kohaldatavas kolmanda riigi raamistikus ning oma sise-eeskirjades ja menetlustes. ESMA teavitab komisjoni neist teadetest.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2099, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT L 322, 12.12.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 152/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 37).

3

---

I LISA

ARTIKLI 3 LÕIKES 1 OSUTATUD ELEMENDID

| Liidu õigusnorm | Artikli 3 lõikes 1 osutatud elemendid |
| --- | --- |
| 1. peatükk. Organisatsioonilised nõuded |
| Üldsätted

  Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõige 1 | Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on:






  a) | kindel juhtimiskord, sealhulgas selgesti määratletud, läbipaistvate ja sidusate vastutusaladega selge organisatsiooniline struktuur; |

Liidu õigusnorm

Artikli 3 lõikes 1 osutatud elemendid

1. peatükk. Organisatsioonilised nõuded

Üldsätted

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõige 1

Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on:

a)

kindel juhtimiskord, sealhulgas selgesti määratletud, läbipaistvate ja sidusate vastutusaladega selge organisatsiooniline struktuur;

| b) | tõhusad protseduurid riskide või võimalike riskide tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks; |
| --- | --- |

b)

tõhusad protseduurid riskide või võimalike riskide tuvastamiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks;

| c) | piisavad sisekontrollimeetmed, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord. |
| --- | --- |

c)

piisavad sisekontrollimeetmed, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool on kehtestanud piisavalt tõhusad põhimõtted ja protseduurid, millega tagatakse vastavus kolmanda riigi asjakohasele raamistikule, sealhulgas keskse vastaspoole juhtide ja töötajate vastavus sellele raamistikule.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõiked 3 ja 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | omab ja rakendab organisatsioonilist struktuuri, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse ja tegevusi sooritatakse järjepidevalt ja korrektselt; |
| --- | --- |

a)

omab ja rakendab organisatsioonilist struktuuri, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse ja tegevusi sooritatakse järjepidevalt ja korrektselt;

| b) | kasutab asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja protseduure; |
| --- | --- |

b)

kasutab asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja protseduure;

| c) | eraldab selgelt riskijuhtimisega seotud aruandluskohustuse keskse vastaspoole muude tehingutega seotud aruandluskohustusest. |
| --- | --- |

c)

eraldab selgelt riskijuhtimisega seotud aruandluskohustuse keskse vastaspoole muude tehingutega seotud aruandluskohustusest.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõige 5

Kolmanda riigi keskne vastaspool rakendab ja järgib tasustamispoliitikat, millega edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist ega looda stiimuleid riskistandardite lõdvendamiseks.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 26 lõiked 6, 7 ja 8

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | omab IT-süsteeme, mis sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks ning millega tagatakse turvalisuse kõrge tase ja säilitatava teabe terviklikkus ja konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

a)

omab IT-süsteeme, mis sobivad keeruliste eri liiki teenuste osutamiseks ja tegevuste sooritamiseks ning millega tagatakse turvalisuse kõrge tase ja säilitatava teabe terviklikkus ja konfidentsiaalsus;

| b) | teeb oma juhtimiskorra, eeskirjad ning kliiriva liikme staatuse andmise kriteeriumid avalikkusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

b)

teeb oma juhtimiskorra, eeskirjad ning kliiriva liikme staatuse andmise kriteeriumid avalikkusele kättesaadavaks;

| c) | läbib sagedasi sõltumatuid auditeid ning auditite tulemused edastatakse tema juhtorganile ja tehakse kättesaadavaks tema pädevale asutusele. |
| --- | --- |

c)

läbib sagedasi sõltumatuid auditeid ning auditite tulemused edastatakse tema juhtorganile ja tehakse kättesaadavaks tema pädevale asutusele.

Kõrgem juhtkond ja juhtorgan

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 27 lõige 1

Kolmanda riigi keskse vastaspoole kõrgemal juhtkonnal on piisavalt hea reputatsioon ja piisavad kogemused, et tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 27 lõiked 2 ja 3

Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on juhtorgan, kuhu kuulub piisav arv selgete rollide ja vastutusaladega sõltumatuid liikmeid ning milles kliirivad liikmed ja kliendid on piisavalt esindatud ja millel on mehhanismid keskse vastaspoole võimalike huvide konfliktide käsitlemiseks, et tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine.

Riskikomitee

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 28

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | on kasutusele võtnud organi, mis keskse vastaspoole juhtkonna otsesest mõjust sõltumata nõustab juhtorganit keskse vastaspoole riskijuhtimist mõjutavate arengute osas ning milles on tagatud kliirivate liikmete, juhtorgani sõltumatute liikmete ja klientide esindatus; |
| --- | --- |

a)

on kasutusele võtnud organi, mis keskse vastaspoole juhtkonna otsesest mõjust sõltumata nõustab juhtorganit keskse vastaspoole riskijuhtimist mõjutavate arengute osas ning milles on tagatud kliirivate liikmete, juhtorgani sõltumatute liikmete ja klientide esindatus;

| b) | on kasutusele võtnud mehhanismid kolmanda riigi asjaomase pädeva asutuse viivitamatuks teavitamiseks juhtorgani igast otsusest mitte järgida ülalnimetatud organi nõuandeid. |
| --- | --- |

b)

on kasutusele võtnud mehhanismid kolmanda riigi asjaomase pädeva asutuse viivitamatuks teavitamiseks juhtorgani igast otsusest mitte järgida ülalnimetatud organi nõuandeid.

Andmete säilitamine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 29 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool säilitab vähemalt kümme aastat kõik dokumendid osutatud teenuste ja sooritatud tegevuste kohta, et tema pädev asutus saaks jälgida keskse vastaspoole vastavust kolmanda riigi asjakohasele raamistikule.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 29 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool säilitab vähemalt kümme aastat pärast lepingu lõpetamist kogu teabe kõikide tema töödeldud lepingute kohta, et võimaldada teha kindlaks tehingu algtingimused enne asjaomase keskse vastaspoole poolt kliirimist.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 29 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool teeb igale asjakohasele kolmanda riigi asutusele taotluse korral kättesaadavaks dokumendid osutatud teenuste ja ellu viidud tegevuse kohta, teabe kõigi tema töödeldud lepingute kohta ja kogu teabe kliiritud lepingute positsioonide kohta, olenemata kauplemiskohast, kus tehingud tehti.

Olulise osalusega aktsionärid ja liikmed

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 30 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool teavitab oma pädevat asutust olulist osalust omavate aktsionäride või liikmete isikutest ja nende osaluse suurusest.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 30 lõiked 2 ja 4

Kolmanda riigi keskses vastaspooles olulist osalust omavad aktsionärid või liikmed:

| a) | on sobivad, arvestades vajadust tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine; |
| --- | --- |

a)

on sobivad, arvestades vajadust tagada keskse vastaspoole kindel ja usaldusväärne juhtimine;

| b) | ei avalda mõju, mis on tõenäoliselt vastuolus keskse vastaspoole kindla ja usaldusväärse juhtimisega. |
| --- | --- |

b)

ei avalda mõju, mis on tõenäoliselt vastuolus keskse vastaspoole kindla ja usaldusväärse juhtimisega.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 30 lõige 3

Kolmanda riigi keskse vastaspoole ja muude füüsiliste või juriidiliste isikute vahelised märkimisväärsed seosed ei takista kolmanda riigi pädeval asutusel tõhusa järelevalve teostamist.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 30 lõige 5

Keskse vastaspoolega märkimisväärses seoses oleva ühe või mitme füüsilise või juriidilise isiku suhtes kohaldatavad kolmanda riigi õigus- või haldusnormid või nende rakendamisega seotud raskused ei takista pädeval asutusel tõhusa järelevalve teostamist.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 31 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool teavitab oma pädevat asutust juhtimises tehtavatest muudatustest ja kolmanda riigi raamistik tagab asjakohaste meetmete rakendamise juhul, kui juhtorgani liikme käitumine on tõenäoliselt vastuolus keskse vastaspoole kindla ja usaldusväärse juhtimisega.

Huvide konflikt

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 33 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool järgib ja rakendab tõhusat korda, et tuvastada ja lahendada võimalikud huvide konfliktid, millesse on ühelt poolt kaasatud keskne vastaspool, sealhulgas tema juhid, töötajad või mis tahes sellised isikud, kellel on nende üle otseselt või kaudselt kontroll või nendega märkimisväärne seos, ning teiselt pool kliirivad liikmed või nende kliendid, kellest keskne vastaspool on teadlik.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 33 lõige 2

Kui kolmanda riigi keskse vastaspoole poolt huvide konfliktide lahendamiseks rakendatav kord ei ole piisav, et küllaldase kindlusega tagada kliiriva liikme või kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine, avalikustab keskne vastaspool kliirivatele liikmetele ja teadaolevatele klientidele enne asjaomaste kliirivate liikmete tehtavate uute tehingute aktsepteerimist huvide konfliktide üldise laadi või allika.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 33 lõige 3

Kui kolmanda riigi keskne vastaspool on ema- või tütarettevõtja, käsitletakse tema huvide konfliktide lahendamise korras asjaolusid, millest keskne vastaspool on teadlik või peaks teadlik olema ja mis võivad tekitada huvide konflikti tulenevalt nende ettevõtjate struktuurist ja äritegevusest, kelle ema- või tütarettevõtja keskne vastaspool on.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 33 lõige 5

Kolmanda riigi keskne vastaspool rakendab kõiki mõistlikke abinõusid, et hoida ära tema süsteemides hoitava teabe kuritarvitamine, ja väldib kõnealuse teabe kasutamist muul äriotstarbel.

Talitluspidevus

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 34 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool rakendab ja järgib asjakohast talitluspidevuse kava ja avariitaastekava, mille eesmärk on tagada keskse vastaspoole funktsioonide säilitamine, tema tegevuse kiire taastamine ja kohustuste täitmine, sealhulgas katkestuse korral kõigi tehingute taastamine, et keskne vastaspool saaks kindlalt jätkata toimimist ja viia arveldamise lõpule kavandatud kuupäeval.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 34 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool rakendab ja järgib asjakohaseid protseduure, mis tagavad õigeaegselt ja nõuetekohaselt klientide ja kliirivate liikmete vara ja positsioonidega arveldamise või vara ja positsioonide ülekandmise tegevusloa kehtetuks tunnistamise korral.

Allhanked

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 35

Ostes funktsioonide täitmist, teenuseid või tegevust allhankena, tagab kolmanda riigi keskne vastaspool igal ajal, et:

| a) | allhankega ei delegeerita keskse vastaspoole vastutust; |
| --- | --- |

a)

allhankega ei delegeerita keskse vastaspoole vastutust;

| b) | allhankega ei muudeta keskse vastaspoole suhet kliirivate liikmetega või klientidega ega tema kohustusi nende ees; |
| --- | --- |

b)

allhankega ei muudeta keskse vastaspoole suhet kliirivate liikmetega või klientidega ega tema kohustusi nende ees;

| c) | allhange ei takista järelevalve teostamist; |
| --- | --- |

c)

allhange ei takista järelevalve teostamist;

| d) | allhanke tulemusena ei jää keskne vastaspool kõrvale süsteemidest ja kontrollidest, mis on vajalikud tema riskide juhtimiseks; |
| --- | --- |

d)

allhanke tulemusena ei jää keskne vastaspool kõrvale süsteemidest ja kontrollidest, mis on vajalikud tema riskide juhtimiseks;

| e) | teenuse osutaja rakendab talitluspidevuse nõudeid, mis on samaväärsed nõuetega, mida peab täitma keskne vastaspool; |
| --- | --- |

e)

teenuse osutaja rakendab talitluspidevuse nõudeid, mis on samaväärsed nõuetega, mida peab täitma keskne vastaspool;

| f) | keskne vastaspool säilitab pädevuse ja vahendid, mida on vaja selleks, et hinnata osutatavate teenuste kvaliteeti ning teenuse osutaja organisatsioonilist suutlikkust ja kapitali adekvaatsust, ning et tõhusalt jälgida allhangitud tegevusi ja juhtida allhankega seotud riske, ning ta jälgib selliseid tegevusi ja juhib kõnealuseid riske pidevalt; |
| --- | --- |

f)

keskne vastaspool säilitab pädevuse ja vahendid, mida on vaja selleks, et hinnata osutatavate teenuste kvaliteeti ning teenuse osutaja organisatsioonilist suutlikkust ja kapitali adekvaatsust, ning et tõhusalt jälgida allhangitud tegevusi ja juhtida allhankega seotud riske, ning ta jälgib selliseid tegevusi ja juhib kõnealuseid riske pidevalt;

| g) | kesksel vastaspoolel on vahetu juurdepääs allhangitavaid tegevusi käsitlevale asjakohasele teabele; |
| --- | --- |

g)

kesksel vastaspoolel on vahetu juurdepääs allhangitavaid tegevusi käsitlevale asjakohasele teabele;

| h) | teenuse osutaja kaitseb keskse vastaspoolega ning tema kliirivate liikmetega ja klientidega seotud konfidentsiaalset teavet. |
| --- | --- |

h)

teenuse osutaja kaitseb keskse vastaspoolega ning tema kliirivate liikmetega ja klientidega seotud konfidentsiaalset teavet.

2. peatükk. Äritegevuse eeskirjad

Üldsätted

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 36 lõige 1

Kui kolmanda riigi keskne vastaspool osutab teenuseid oma kliirivatele liikmetele ja vajaduse korral nende klientidele, käitub ta ausalt ja professionaalselt kooskõlas nende kliirivate liikmete ja klientide parimate huvidega ja usaldusväärse riskijuhtimise põhimõtetega.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 36 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool kasutab kaebuste kiireks lahendamiseks arusaadavaid, läbipaistvaid ja õiglaseid eeskirju.

Osalusnõuded

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 37 lõiked 1 ja 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool kehtestab vastuvõetavate kliirivate liikmete kategooriad ning mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja objektiivsed vastuvõtukriteeriumid, et tagada aus ja avatud juurdepääs kesksele vastaspoolele ning kliirivate liikmete piisavad rahalised vahendid ja piisav tegevussuutlikkus, mis võimaldab kesksel vastaspoolel kontrollida oma riske, ning ta jälgib pidevalt, kas need kriteeriumid on täidetud.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 37 lõige 3

Reeglid, mis kolmanda riigi keskne vastaspool on kehtestanud kliirivatele liikmetele, võimaldavad tal koguda asjakohast põhiteavet klientidele pakutavate teenustega seotud riskide kontsentreerumise kindlakstegemiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 37 lõiked 4 ja 5

Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on objektiivne ja läbipaistev kord nende kliirivate liikmete, kes vastuvõtukriteeriumidele enam ei vasta, liikmesuse peatamiseks ja nõuetekohaseks lõpetamiseks, ning keskne vastaspool võib keelduda vastuvõtukriteeriumidele vastavatele kliirivatele liikmetele juurdepääsu andmisest üksnes siis, kui ta seda kirjalikult nõuetekohaselt põhjendab, lähtudes põhjalikust riskianalüüsist.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 37 lõige 6

Kliirivatele liikmetele kehtestatud konkreetsed lisakohustused, nagu kohustus osaleda kohustused täitmata jätnud kliirivate liikmete positsioonide oksjonitel, on proportsionaalsed kliiriva liikmega kaasneva riskiga ja nendega ei piirata osalemist kliirivate liikmete teatavate kategooriatega.

Läbipaistvus

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 38 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool avalikustab kõigi osutatavate teenuste hinnad ja tasud, sealhulgas hinnaalandused ja hinnavähendid ning nende tingimused, ning võimaldab kliirivatele liikmetele ja vajaduse korral nende klientidele eraldi juurdepääsu konkreetsetele osutatavatele teenustele.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 38 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool avaldab kliirivatele liikmetele ja klientidele osutatavate teenustega seotud riskid.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 38 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool avaldab oma kliirivatele liikmetele hinnateabe, mida kasutatakse selleks, et arvutada päevalõpupositsioonid kliirivate liikmete suhtes, ja avalikustab iga instrumendi liigi kohta tema poolt kliiritud tehingute koondmahu.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 38 lõige 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool avalikustab sideprotokollide talitlus- ja tehnilised nõuded, mis hõlmavad kolmandate isikutega suhtlemisel kasutatavaid sisu- ja sõnumivorminguid, sh tegevus- ja tehnilised nõuded, mis on seotud kauplemiskohtade juurdepääsuga kesksele vastaspoolele.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 38 lõiked 6 ja 7

Kolmanda riigi keskne vastaspool esitab oma kliirivatele liikmetele teabe tema kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta, selgitades nende mudelite toimimist ning kirjeldades mudelite peamisi eeldusi ja piiranguid.

Eristamine ja ülekantavus

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 39

Kolmanda riigi keskne vastaspool peab iga kliiriva liikme kohta eraldi arvestust ja kontosid, eristab kliiriva liikme varasid ja positsioone kliiriva liikme klientide varadest ja positsioonidest, tagab iga kliiriva liikme ja iga kliendi vara ja positsioonide piisava kaitse ning pakub positsioonide ja varade eristamise valikut ning iga kliendi puhul ülekantavuse valikuid, sealhulgas üksikklientide eristamise valikut.

3. peatükk. Usaldatavusnõuded

Krediidiriski juhtimine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 40

Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja mehhanismid, et juhtida turutingimuste ja positsioonide järskude muutuste päevasiseseid riske peaaegu reaalajas.

Tagatise nõuded

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 41 lõige 1

Selleks, et piirata krediidiriske, mis tulenevad tema kliirivatest liikmetest ja vajaduse korral koostalitluskokkulepetega hõlmatud kesksetest vastaspooltest, kehtestab, nõuab sisse ja kogub kolmanda riigi keskne vastaspool võimendustagatised ning jälgib korrapäraselt ja vajaduse korral muudab võimendustagatiste määra sõltuvalt valitsevatest turutingimustest, võttes arvesse sellise muutmise võimalikku protsüklilist mõju. Need võimendustagatised peavad olema piisavad, et:

| a) | katta võimalikke riske, mis võivad asjaomaste positsioonide likvideerimiseni ilmneda; |
| --- | --- |

a)

katta võimalikke riske, mis võivad asjaomaste positsioonide likvideerimiseni ilmneda;

| b) | katta kahjud, mis on tingitud vähemalt 99 % riskipositsioonide muutustest teatava aja jooksul. |
| --- | --- |

b)

katta kahjud, mis on tingitud vähemalt 99 % riskipositsioonide muutustest teatava aja jooksul.

Võimendustagatised peavad olema piisavad selleks, et keskne vastaspool tagaks vähemalt kord päevas täies ulatuses oma riskipositsioonid seoses kliirivate liikmetega ja vajaduse korral teiste kesksete vastaspooltega, kellega on sõlmitud koostalitluskokkulepped.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 41 lõige 2

Tagatisnõuete kehtestamisel kasutab kolmanda riigi keskne vastaspool mudeleid ja parameetreid, mis kajastavad kliiritavate toodete riskitunnuseid ja mille puhul võetakse arvesse tagatiste seadmise nõudmise intervalli, turulikviidsust ning muutuste võimalikkust tehingu kestuse jooksul.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 41 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool nõuab sisse ja kogub võimendustagatised päevasiseselt, ent hiljemalt siis, kui ületatakse eelnevalt kindlaksmääratud künnis.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 41 lõige 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool arvutab välja, nõuab sisse ja kogub tagatised, millest piisab igal kontol registreeritud positsioonidest tulenevate riskide katmiseks seoses konkreetsete finantsinstrumentidega või seoses finantsinstrumentide portfelliga, tingimusel et kasutatakse ettevaatlikku ja kindlat metoodikat.

Tagatisfond ja muud rahalised vahendid

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 42 lõiked 1 ja 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | hoiab alal ühte või mitut eelrahastatud tagatisfondi, et katta tagatistega kaetavat kahju ületavaid kahjusid, mis tulenevad ühe või mitme kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest, sealhulgas maksevõimetusmenetluse algatamisest; |
| --- | --- |

a)

hoiab alal ühte või mitut eelrahastatud tagatisfondi, et katta tagatistega kaetavat kahju ületavaid kahjusid, mis tulenevad ühe või mitme kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest, sealhulgas maksevõimetusmenetluse algatamisest;

| b) | kehtestab miinimumsumma, millest allapoole ei tohi tagatisfondi suurus mingil juhul langeda. |
| --- | --- |

b)

kehtestab miinimumsumma, millest allapoole ei tohi tagatisfondi suurus mingil juhul langeda.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 42 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool kehtestab tagatisfondi tehtavate sissemaksete minimaalse suuruse ja kriteeriumid kliirivate liikmete individuaalsete sissemaksete arvutamiseks. Sissemaksete suurus on proportsionaalne iga kliiriva liikme riskipositsioonidega.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 42 lõige 3 ja artikli 43 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool töötab välja ekstreemsete, kuid usutavate turutingimuste stsenaariumid, mis hõlmavad nende turgude kõige suurema volatiilsusega perioode, kus keskne vastaspool teenuseid osutab, ja mitut võimalikku tulevikustsenaariumi, milles võetakse arvesse finantsinstrumentide ootamatut müüki ja turu likviidsuse kiiret vähenemist, ning keskse vastaspoole tagatisfond võimaldab tal igal ajal toime tulla kahe kõige suurema riskipositsiooniga kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisega ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 43 lõige 1

Kolmanda riigi keskse vastaspoole tagatisfondis hoitakse piisavaid eelrahastatud kättesaadavaid rahalisi vahendeid, et katta võimalikud kahjud, mis ületavad tagatistega kaetavat kahju. Selliste eelrahastatud rahaliste vahendite hulka kuuluvad keskse vastaspoole selleks otstarbeks määratud omavahendid, mis on keskse vastaspoole käsutuses, kuid mida ei kasutata kapitalinõuete täitmiseks.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 43 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool tagab, et kliirivate liikmete riskipositsioonid tema suhtes on piiratud.

Likviidsusriski kontrollimine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 44 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | omab igal ajal juurdepääsu piisavale likviidsusele, mis vastab iga päev mõõdetavale likviidsusvajadusele, võttes arvesse likviidsusriski, mis tuleneb vähemalt kahe sellise kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest, kelle suhtes tal on kõige suuremad riskipositsioonid; |
| --- | --- |

a)

omab igal ajal juurdepääsu piisavale likviidsusele, mis vastab iga päev mõõdetavale likviidsusvajadusele, võttes arvesse likviidsusriski, mis tuleneb vähemalt kahe sellise kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest, kelle suhtes tal on kõige suuremad riskipositsioonid;

| b) | hangib vajalikud krediidiliinid või sõlmib sarnased kokkulepped, et katta likviidsusvajadus, kui tema käsutuses olevaid rahalisi vahendeid ei saa kohe kasutada; |
| --- | --- |

b)

hangib vajalikud krediidiliinid või sõlmib sarnased kokkulepped, et katta likviidsusvajadus, kui tema käsutuses olevaid rahalisi vahendeid ei saa kohe kasutada;

| c) | tagab, et ükski kliiriv liige ning tema ema- või tütarettevõtjad ei anna kokku rohkem kui 25 % kesksele vastaspoolele vajalikest krediidiliinidest. |
| --- | --- |

c)

tagab, et ükski kliiriv liige ning tema ema- või tütarettevõtjad ei anna kokku rohkem kui 25 % kesksele vastaspoolele vajalikest krediidiliinidest.

Kaskaadi põhimõte

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 45 lõiked 1 ja 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool kasutab kahjude katmiseks esmalt kohustusi mittetäitva kliiriva liikme antud tagatisi ja alles seejärel muid rahalisi vahendeid; kui selle kliiriva liikme antud tagatised ei ole keskse vastaspoole kantud kahjude katmiseks piisavad, kasutab keskne vastaspool kahjude katmiseks selle kliiriva liikme poolt tagatisfondi tehtud sissemakseid.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 45 lõiked 3 ja 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | kasutab kohustusi täitvate kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud sissemakseid ja muid kaskaadi põhimõttega hõlmatud rahalisi vahendeid üksnes pärast seda, kui kohustusi mittetäitva kliiriva liikme sissemaksed ja keskse vastaspoole selleks otstarbeks ette nähtud omavahendid on ammendatud; |
| --- | --- |

a)

kasutab kohustusi täitvate kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud sissemakseid ja muid kaskaadi põhimõttega hõlmatud rahalisi vahendeid üksnes pärast seda, kui kohustusi mittetäitva kliiriva liikme sissemaksed ja keskse vastaspoole selleks otstarbeks ette nähtud omavahendid on ammendatud;

| b) | ei kasuta ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahju katmiseks kohustusi täitvate kliirivate liikmete antud tagatisi. |
| --- | --- |

b)

ei kasuta ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisest tuleneva kahju katmiseks kohustusi täitvate kliirivate liikmete antud tagatisi.

Tagatisnõuded

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 46

Kolmanda riigi keskne vastaspool aktsepteerib kliirivate liikmetega seotud esialgse ja püsiva riskipositsiooni katmiseks ainult väga likviidseid tagatisi, mille krediidi- ja tururisk on minimaalne, ning teeb vajalikke väärtuskärpeid, mis kajastavad vara väärtuse võimalikku vähenemist ajavahemikus alates vara viimasest hindamisest kuni ajani, mil selle saab hinnanguliselt likvideerida, võttes arvesse turuosalise kohustuste täitmatajätmisest tulenevat likviidsusriski ja teatava vara kontsentratsiooniriski, millest tulenevalt võidakse ette näha aktsepteeritav tagatis ja teha vastavad väärtuskärped.

Investeerimispoliitika

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool investeerib oma rahalisi vahendeid üksnes rahasse või väga likviidsetesse finantsinstrumentidesse, mille turu- ja krediidirisk on minimaalne, ning tema investeeringuid on võimalik minimaalse ebasoodsa hinnaefektiga kiiresti likvideerida.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool annab tagatiseks antud või tagatisfondi sissemaksetena saadud finantsinstrumendid võimaluse korral hoiule väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatele, kes tagavad nende finantsinstrumentide täieliku kaitse, või muudele volitatud finantsasutustele, tuginedes alternatiivsetele kõrge turvalisusega kokkulepetele.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 4

Kolmanda riigi keskse vastaspoole raha hoiustamine toimub volitatud finantsasutustes kõrge turvalisusega kokkulepete kaudu või selle alternatiivina keskpankades hoiustamise püsivõimalust või muud sarnast keskpankade poolt pakutavat võimalust kasutades.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 5

Kui kolmanda riigi keskne vastaspool hoiustab varasid kolmanda isiku juures, siis:

| a) | ta tagab, et kliirivatele liikmetele kuuluvad varad hoitakse eraldi kesksele vastaspoolele kuuluvatest varadest ja asjaomasele kolmandale isikule kuuluvatest varadest kolmanda isiku raamatupidamisarvestuses eri kontodele kirjendamise abil või mis tahes muude samaväärsete meetmete abil, millega tagatakse samatasemeline kaitse; |
| --- | --- |

a)

ta tagab, et kliirivatele liikmetele kuuluvad varad hoitakse eraldi kesksele vastaspoolele kuuluvatest varadest ja asjaomasele kolmandale isikule kuuluvatest varadest kolmanda isiku raamatupidamisarvestuses eri kontodele kirjendamise abil või mis tahes muude samaväärsete meetmete abil, millega tagatakse samatasemeline kaitse;

| b) | tal on vajaduse korral võimalik finantsinstrumente kohe kasutada. |
| --- | --- |

b)

tal on vajaduse korral võimalik finantsinstrumente kohe kasutada.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 6

Kolmanda riigi keskne vastaspool ei investeeri oma kapitali ega tagatistest, tagatisfondi sissemaksetest, likviidsusest või muudest rahalistest vahenditest tulenevaid summasid oma väärtpaberitesse ega oma ema- või tütarettevõtja väärtpaberitesse.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 47 lõige 7

Kolmanda riigi keskne vastaspool võtab investeerimisotsuste tegemisel arvesse oma üldist krediidiriskipositsiooni üksikute võlgnike suhtes ja tagab, et tema üldine riskipositsioon üksikute võlgnike suhtes jääb riskide kontsentreerumise aktsepteeritavatesse piiridesse.

Rikkumismenetlus

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 48 lõige 1

Kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on olemas menetlus, mida järgitakse juhtudel, kui kliiriv liige ei täida keskse vastaspoole osalusnõudeid või kui keskne vastaspool või kolmas isik on tunnistanud kliiriva liikme oma kohustusi mittetäitvaks.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 48 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool tegutseb kohe, et piirata kohustuste mittetäitmisest tulenevat kahju ja likviidsussurvet, ning tagab, et mis tahes kliiriva liikme positsioonide sulgemine ei häiri kohustusi täitvate kliirivate liikmete tehinguid ega tekita neile kahju, mida neil ei olnud võimalik ette näha ega kontrollida.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 48 lõige 3

Kolmanda riigi raamistik tagab, et kolmanda riigi keskne vastaspool teavitab oma pädevat asutust enne rikkumismenetluse väljakuulutamist või käivitamist.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 48 lõige 4

Kolmanda riigi keskne vastaspool teeb kindlaks, et tema rikkumismenetlusi on võimalik maksma panna.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 48 lõiked 5, 6 ja 7

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | tegutseb vastavalt kolmandas riigis kohaldatavatele tagatiste ja kliendikontode positsioonide kaitse eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

tegutseb vastavalt kolmandas riigis kohaldatavatele tagatiste ja kliendikontode positsioonide kaitse eeskirjadele;

| b) | rakendab protseduure, mis hõlbustavad klientide positsioonide ja tagatiste ülekandmist kooskõlas kolmandas riigis kehtivate eeskirjadega. |
| --- | --- |

b)

rakendab protseduure, mis hõlbustavad klientide positsioonide ja tagatiste ülekandmist kooskõlas kolmandas riigis kehtivate eeskirjadega.

Mudelite läbivaatamine, stressitestid ja järeltestid

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõige 1

Kolmanda riigi keskne vastaspool:

| a) | vaatab korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavad mudelid ja parameetrid; |
| --- | --- |

a)

vaatab korrapäraselt läbi oma võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavad mudelid ja parameetrid;

| b) | teeb neile mudelitele rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes; |
| --- | --- |

b)

teeb neile mudelitele rangeid ja sagedasi stressiteste, et hinnata nende vastupanuvõimet ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes;

| c) | korraldab järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust; |
| --- | --- |

c)

korraldab järelteste, et hinnata kasutatavate meetodite usaldusväärsust;

| d) | hangib neile mudelitele ja nende olulisele muudatustele sõltumatu kinnituse või pädeva asutuse kinnituse. |
| --- | --- |

d)

hangib neile mudelitele ja nende olulisele muudatustele sõltumatu kinnituse või pädeva asutuse kinnituse.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool testib rikkumismenetluse põhiaspekte korrapäraselt, et võtta mõistlikud meetmed tagamaks, et kliirivad liikmed saavad menetlusest aru ja et nad on kehtestanud asjaomase korra, mis rakendub kohustuste mittetäitmisel.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool avalikustab põhilise teabe oma riskijuhtimismudeli kohta ning võimendustagatise nõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks kasutatavate mudelite ja parameetrite stressitestide korraldamisel kasutatavate eelduste kohta.

Arveldamine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50 lõige 1

Kui see on praktiline ja võimalik, kasutab kolmanda riigi keskne vastaspool oma tehingute arveldamiseks keskpanga raha või võtab keskpanga raha mittekasutamise korral meetmeid rahaga arveldamise riskide rangeks piiramiseks.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50 lõige 2

Kolmanda riigi keskne vastaspool esitab selgelt oma kohustused seoses finantsinstrumentide ülekandmisega, sealhulgas märgib, kas tal on kohustus finantsinstrumendid üle kanda või ta saab ise finantsinstrumentide ülekande või kas ta korvab ülekandmisel tekkiva kahju osalistele.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50 lõige 3

Kui kolmanda riigi kesksel vastaspoolel on kohustus kanda finantsinstrumendid üle või ta saab ise finantsinstrumentide ülekandeid, välistab ta põhiriski võimalikult suures ulatuses, kasutades väärtpaberiülekannet makse vastu.

4. peatükk. Arvutamine ja aruandlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013
   (1)
  kohaldamisel

Arvutamine ja aruandlus

Määruse nr 648/2012 artiklid 50a – 50d

Kolmanda riigi keskne vastaspool kohaldab kapitalinõuete arvutamisel aruandlusnõudeid kooskõlas kolmanda riigi vastava raamistikuga, mida kohaldatakse raamatupidamise ja kapitalinõuete eeskirjade suhtes.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

---

II LISA

ARTIKLI 4 LÕIKES 1 OSUTATUD ELEMENDID

| Liidu õigusnorm | Artikli 4 lõikes 1 osutatud elemendid |
| --- | --- |
| Koostalitluskokkulepped

  Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 51 lõige 2 | Kui sõlmitakse koostalitluskokkulepe konkreetsele kauplemiskohale teenuste osutamiseks, on kolmanda riigi kesksel vastaspoolel mittediskrimineeriv juurdepääs nii andmetele, mida ta vajab kõnealuselt kauplemiskohalt saadud ülesannete täitmiseks, kui ka vastavale arveldussüsteemile. |
| Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 51 lõige 3 | Kolmanda riigi keskne vastaspool keeldub koostalitluskokkuleppe sõlmimisest või juurdepääsu võimaldamisest andmekanalile või arveldussüsteemile või piirab seda otseselt või kaudselt üksnes selleks, et kontrollida kõnealuse kokkuleppe või juurdepääsuga seotud riske. |
| Riskijuhtimine

  Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 52 lõiked 1 ja 2 | Koostalitluskokkulepped sõlminud kesksed vastaspooled peavad:






  a) | kehtestama vajalikud põhimõtted, protseduurid ja süsteemid, et efektiivselt tuvastada koostalitluskokkuleppest tulenevad riskid ning neid jälgida ja juhtida, et neil oleks võimalik oma kohustusi õigel ajal täita; |

Liidu õigusnorm

Artikli 4 lõikes 1 osutatud elemendid

Koostalitluskokkulepped

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 51 lõige 2

Kui sõlmitakse koostalitluskokkulepe konkreetsele kauplemiskohale teenuste osutamiseks, on kolmanda riigi kesksel vastaspoolel mittediskrimineeriv juurdepääs nii andmetele, mida ta vajab kõnealuselt kauplemiskohalt saadud ülesannete täitmiseks, kui ka vastavale arveldussüsteemile.

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 51 lõige 3

Kolmanda riigi keskne vastaspool keeldub koostalitluskokkuleppe sõlmimisest või juurdepääsu võimaldamisest andmekanalile või arveldussüsteemile või piirab seda otseselt või kaudselt üksnes selleks, et kontrollida kõnealuse kokkuleppe või juurdepääsuga seotud riske.

Riskijuhtimine

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 52 lõiked 1 ja 2

Koostalitluskokkulepped sõlminud kesksed vastaspooled peavad:

a)

kehtestama vajalikud põhimõtted, protseduurid ja süsteemid, et efektiivselt tuvastada koostalitluskokkuleppest tulenevad riskid ning neid jälgida ja juhtida, et neil oleks võimalik oma kohustusi õigel ajal täita;

| b) | leppima kokku õigustes ja kohustustes, sealhulgas nende suhteid reguleeriva õiguse osas; |
| --- | --- |

b)

leppima kokku õigustes ja kohustustes, sealhulgas nende suhteid reguleeriva õiguse osas;

| c) | tuvastama krediidi- ja likviidsusriskid ning neid jälgima ja tõhusalt juhtima, nii et kui üks keskse vastaspoole kliiriv liige ei täida oma lepingulisi kohustusi, siis ei mõjutaks see koostalitlevat keskset vastaspoolt; |
| --- | --- |

c)

tuvastama krediidi- ja likviidsusriskid ning neid jälgima ja tõhusalt juhtima, nii et kui üks keskse vastaspoole kliiriv liige ei täida oma lepingulisi kohustusi, siis ei mõjutaks see koostalitlevat keskset vastaspoolt;

| d) | tuvastama koostalitluskokkuleppest tulenevad võimalikud sellised sõltuvused ja korrelatsioonid, mis võivad mõjutada kliiriva liikme kontsentreerumisest tingitud krediidi- ja likviidsusriski ja ka ühendatud rahalisi vahendeid ning kõnealuseid tegureid jälgima ja need kõrvaldama; |
| --- | --- |

d)

tuvastama koostalitluskokkuleppest tulenevad võimalikud sellised sõltuvused ja korrelatsioonid, mis võivad mõjutada kliiriva liikme kontsentreerumisest tingitud krediidi- ja likviidsusriski ja ka ühendatud rahalisi vahendeid ning kõnealuseid tegureid jälgima ja need kõrvaldama;

| e) | juhul, kui koostalitlevate kesksete vastaspoolte riskijuhtimismudelid, mida nad kasutavad oma kliirivate liikmete riskipositsioonide või oma vastastikuste riskipositsioonide katmiseks, on erinevad, teevad kesksed vastaspooled sellised erinevused kindlaks, hindavad nendega seotud võimalikke riske ning võtavad meetmeid, sealhulgas tagavad täiendavad rahalised vahendid, mis piiravad erinevuste mõju koostalitluskokkuleppele ning ka nende võimalikke tagajärgi seoses edasilevimise ohuga, ning tagavad, et need erinevused ei mõjuta ühegi keskse vastaspoole võimet toime tulla kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisega. |
| --- | --- |

e)

juhul, kui koostalitlevate kesksete vastaspoolte riskijuhtimismudelid, mida nad kasutavad oma kliirivate liikmete riskipositsioonide või oma vastastikuste riskipositsioonide katmiseks, on erinevad, teevad kesksed vastaspooled sellised erinevused kindlaks, hindavad nendega seotud võimalikke riske ning võtavad meetmeid, sealhulgas tagavad täiendavad rahalised vahendid, mis piiravad erinevuste mõju koostalitluskokkuleppele ning ka nende võimalikke tagajärgi seoses edasilevimise ohuga, ning tagavad, et need erinevused ei mõjuta ühegi keskse vastaspoole võimet toime tulla kliiriva liikme kohustuste mittetäitmisega.

Tagatiste andmine kesksete vastaspoolte vahel

Määruse (EL) nr 648/2012 artikkel 53

Kolmanda riigi keskne vastaspool eristab oma kontodel nende kesksete vastaspoolte arvel hoitavaid varasid ja positsioone, kellega ta on sõlminud koostalitluskokkuleppe.

Kolmanda riigi keskne vastaspool annab sellisele kesksele vastaspoolele alustamise tagatisi üksnes pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel, mille kohaselt vastuvõtval kesksel vastaspoolel ei ole õigust teise keskse vastaspoole antud alustamise tagatisi käsutada.

Finantsinstrumentidena saadud tagatisi kaitstakse ühel järgmistest viisidest:

| i) | antakse hoiule väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatele, kes tagavad nende finantsinstrumentide täieliku kaitse; |
| --- | --- |

i)

antakse hoiule väärtpaberiarveldussüsteemide korraldajatele, kes tagavad nende finantsinstrumentide täieliku kaitse;

| ii) | kasutatakse muid volitatud finantsasutustega sõlmitud kõrge turvalisusega kokkuleppeid. |
| --- | --- |

ii)

kasutatakse muid volitatud finantsasutustega sõlmitud kõrge turvalisusega kokkuleppeid.

Varad on neid vastu võtvatele kesksetele vastaspooltele kättesaadavad ainult juhul, kui keskne vastaspool, kes andis koostalitluskokkuleppe raames tagatise, oma kohustusi ei täida.

Kui koostalitluskokkuleppe raames tagatise saanud keskne vastaspool ei täida oma kohustusi, siis tagastatakse tagatis kohe tagatise andnud kesksele vastaspoolele.

---

OTSUSED

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/27

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1305,

18. september 2020,

millega antakse Ühendkuningriigile luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel teatavate rahvusvaheliste lepingutega, mida kohaldatakse üleminekuperioodil liidu ühise kalanduspoliitika valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsust (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikes 1 on sätestatud, et üleminekuperioodil on Ühendkuningriigil siduvad kohustused, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, mille on sõlminud liit, liidu nimel liikmesriigid või liit ja liikmesriigid ühiselt. |
| --- | --- |

(1)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) artikli 129 lõikes 1 on sätestatud, et üleminekuperioodil on Ühendkuningriigil siduvad kohustused, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, mille on sõlminud liit, liidu nimel liikmesriigid või liit ja liikmesriigid ühiselt.

| (2) | Väljaastumislepingu artikli 129 lõikes 3 on sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega hoidub Ühendkuningriik üleminekuperioodil igasugusest tegevusest või algatusest, mis võiks kahjustada liidu huve, eelkõige mis tahes rahvusvahelise organisatsiooni, agentuuri, konverentsi või foorumi raames, kuhu Ühendkuningriik kuulub iseseisvalt. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu artikli 129 lõikes 3 on sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega hoidub Ühendkuningriik üleminekuperioodil igasugusest tegevusest või algatusest, mis võiks kahjustada liidu huve, eelkõige mis tahes rahvusvahelise organisatsiooni, agentuuri, konverentsi või foorumi raames, kuhu Ühendkuningriik kuulub iseseisvalt.

| (3) | Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades enda nimel sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. |
| --- | --- |

(3)

Väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades enda nimel sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa.

| (4) | Otsuses (EL) 2020/135 on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetlus. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses (EL) 2020/135 on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetlus.

| (5) | Otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 kohaselt võib nõukogu anda Ühendkuningriigile loa väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades rahvusvaheliste lepingutega, mis eeldatavasti jõustuvad või mida eeldatavasti kohaldatakse üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 kohaselt võib nõukogu anda Ühendkuningriigile loa väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades rahvusvaheliste lepingutega, mis eeldatavasti jõustuvad või mida eeldatavasti kohaldatakse üleminekuperioodil.

| (6) | Ühendkuningriik teavitas 3. aprillil 2020 komisjoni oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel viie rahvusvahelise lepinguga, millega on moodustatud viis piirkondlikku kalavarude majandamise organisatsiooni ja mida kavandatakse kohaldada üleminekuperioodil liidu ainuvälispädevusse kuuluvas kalandusvaldkonnas. Need lepingud on Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, (3) millega on moodustatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC); Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, (4) millega on moodustatud Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO); Atlandi tuunikala kaitse konventsioon, (5) millega on moodustatud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT); India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise leping (6) (IOTC) ja Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon, (7) millega on moodustatud Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO). |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik teavitas 3. aprillil 2020 komisjoni oma kavatsusest väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel viie rahvusvahelise lepinguga, millega on moodustatud viis piirkondlikku kalavarude majandamise organisatsiooni ja mida kavandatakse kohaldada üleminekuperioodil liidu ainuvälispädevusse kuuluvas kalandusvaldkonnas. Need lepingud on Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, (3) millega on moodustatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC); Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, (4) millega on moodustatud Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO); Atlandi tuunikala kaitse konventsioon, (5) millega on moodustatud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT); India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise leping (6) (IOTC) ja Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon, (7) millega on moodustatud Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO).

| (7) | Ühendkuningriik põhjendab oma huvi ühineda kõnealuste lepingutega üleminekuperioodil, tuginedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (8) (UNCLOS) artiklitele 63 ja 64 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (9) (UNFSA) artiklitele 7 ja 8 ning viidates eelkõige liidu ja Ühendkuningriigi kohustusele teha asjakohaste piirkondlike organisatsioonide kaudu koostööd jagatud kalavarude kaitsmisel ja majandamisel. Ühendkuningriik leiab, et ei tema ega ka liit ei saa kõnealuseid kohustusi täielikult täita, kui Ühendkuningriik ei saa üleminekuperioodil teha sõltumatult koostööd liidu ja teiste asjakohaste riikidega küsimustes, mis mõjutavad pärast üleminekuperioodi lõppemist Ühendkuningriiki kui iseseisvat ranniku- ja kalastusriiki. Seega soovib Ühendkuningriik osaleda üleminekuperioodil aruteludes, mis puudutavad pärast üleminekuperioodi lõppemist jõustuvaid kalavarude majandamise otsuseid. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik põhjendab oma huvi ühineda kõnealuste lepingutega üleminekuperioodil, tuginedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (8) (UNCLOS) artiklitele 63 ja 64 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (9) (UNFSA) artiklitele 7 ja 8 ning viidates eelkõige liidu ja Ühendkuningriigi kohustusele teha asjakohaste piirkondlike organisatsioonide kaudu koostööd jagatud kalavarude kaitsmisel ja majandamisel. Ühendkuningriik leiab, et ei tema ega ka liit ei saa kõnealuseid kohustusi täielikult täita, kui Ühendkuningriik ei saa üleminekuperioodil teha sõltumatult koostööd liidu ja teiste asjakohaste riikidega küsimustes, mis mõjutavad pärast üleminekuperioodi lõppemist Ühendkuningriiki kui iseseisvat ranniku- ja kalastusriiki. Seega soovib Ühendkuningriik osaleda üleminekuperioodil aruteludes, mis puudutavad pärast üleminekuperioodi lõppemist jõustuvaid kalavarude majandamise otsuseid.

| (8) | Oma 3. aprilli 2020. aasta kirjas tõendas Ühendkuningriik erihuvi asjaomaste rahvusvaheliste lepingute vastu, mida üleminekuperioodil juba kohaldatakse. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Oma 3. aprilli 2020. aasta kirjas tõendas Ühendkuningriik erihuvi asjaomaste rahvusvaheliste lepingute vastu, mida üleminekuperioodil juba kohaldatakse. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud tingimus täidetud.

| (9) | Kõnealused viis rahvusvahelist lepingut on kooskõlas liidu õigusega, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis väljaastumislepingu artikli 127 lõike 1 alusel, ning kohustustega, millele on osutatud väljaastumislepingu artikli 129 lõikes 1. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealused viis rahvusvahelist lepingut on kooskõlas liidu õigusega, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis väljaastumislepingu artikli 127 lõike 1 alusel, ning kohustustega, millele on osutatud väljaastumislepingu artikli 129 lõikes 1. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud tingimus täidetud.

| (10) | Ühendkuningriik kinnitas ka seda, et tema ühinemine nende rahvusvaheliste lepingutega, millega on moodustatud piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid, ei kahjusta liidu huve. Ühendkuningriik kavatseb osaleda ainult sellistes aruteludes, kus käsitletakse pärast üleminekuperioodi lõppemist jõustuvate otsustega seotud küsimusi. Eelkõige ei sea Ühendkuningriigi iseseisev liikmesus nimetatud piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides üleminekuperioodil ohtu liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist ühise kalanduspoliitika valdkonnas ega kahjusta muul moel liidu huve. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik kinnitas ka seda, et tema ühinemine nende rahvusvaheliste lepingutega, millega on moodustatud piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid, ei kahjusta liidu huve. Ühendkuningriik kavatseb osaleda ainult sellistes aruteludes, kus käsitletakse pärast üleminekuperioodi lõppemist jõustuvate otsustega seotud küsimusi. Eelkõige ei sea Ühendkuningriigi iseseisev liikmesus nimetatud piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides üleminekuperioodil ohtu liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist ühise kalanduspoliitika valdkonnas ega kahjusta muul moel liidu huve. Seega on otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tingimus täidetud.

| (11) | Otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 2 kohaselt võib loa andmine olla seotud tingimustega. Luba tuleks anda tingimusel, et Ühendkuningriik osaleb ainult sellistes aruteludes, kus käsitletakse pärast üleminekuperioodi lõppemist kohaldatavate või jõustuvate otsustega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

(11)

Otsuse (EL) 2020/135 artikli 3 lõike 2 kohaselt võib loa andmine olla seotud tingimustega. Luba tuleks anda tingimusel, et Ühendkuningriik osaleb ainult sellistes aruteludes, kus käsitletakse pärast üleminekuperioodi lõppemist kohaldatavate või jõustuvate otsustega seotud küsimusi.

| (12) | Ühendkuningriik on seotud UNCLOSist ja UNFSAst tulenevate kohustustega ning peab seega säästlikul moel majandama ja kaitsma mere bioloogilisi ressursse. Need eesmärgid on kooskõlas liidu eesmärgiga tagada jätkusuutlikkus ja kestev vastutustundlik kalandus, mis tagab mere bioloogiliste ressursside pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik on seotud UNCLOSist ja UNFSAst tulenevate kohustustega ning peab seega säästlikul moel majandama ja kaitsma mere bioloogilisi ressursse. Need eesmärgid on kooskõlas liidu eesmärgiga tagada jätkusuutlikkus ja kestev vastutustundlik kalandus, mis tagab mere bioloogiliste ressursside pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise.

| (13) | Seega võib Ühendkuningriik väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt üleminekuperioodil enda nimel alla kirjutada ja ratifitseerida viie piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni aluseks olevad viis rahvusvahelist lepingut, millega ta soovib ühineda. See võimaldaks Ühendkuningriigil täielikult täita UNCLOSist, eelkõige selle artiklitest 63 ja 64 tulenevaid kohustusi, ja hõlbustaks nende täitmist ajal, mil üleminekuperiood ja liidu õiguste kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõppeb. |
| --- | --- |

(13)

Seega võib Ühendkuningriik väljaastumislepingu artikli 129 lõike 4 kohaselt üleminekuperioodil enda nimel alla kirjutada ja ratifitseerida viie piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni aluseks olevad viis rahvusvahelist lepingut, millega ta soovib ühineda. See võimaldaks Ühendkuningriigil täielikult täita UNCLOSist, eelkõige selle artiklitest 63 ja 64 tulenevaid kohustusi, ja hõlbustaks nende täitmist ajal, mil üleminekuperiood ja liidu õiguste kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõppeb.

| (14) | Ühendkuningriigile tuleks seetõttu anda luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel rahvusvaheliste lepingutega, mida kavandatakse kohalda üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(14)

Ühendkuningriigile tuleks seetõttu anda luba väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel rahvusvaheliste lepingutega, mida kavandatakse kohalda üleminekuperioodil.

| (15) | Selleks et tagada liidu ühise kalanduspoliitika hea toimimine üleminekuperioodil, ei tohiks Ühendkuningriik osaleda selliste küsimuste üle peetavates aruteludes, millega seotud otsuseid kohaldatakse või need jõustuvad üleminekuperioodil. Et mitte pärssida liidu ja Ühendkuningriigi tulevase partnerluslepingu kontekstis käimasolevaid kalandusläbirääkimisi, eelkõige selles osas, mis puudutab kalapüügivõimalusi, mille puhul liidu kvoot hõlmab praegu Ühendkuningriigi osa, peaks Ühendkuningriik enne sellise kvoodi arutamist liiduga konsulteerima, |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada liidu ühise kalanduspoliitika hea toimimine üleminekuperioodil, ei tohiks Ühendkuningriik osaleda selliste küsimuste üle peetavates aruteludes, millega seotud otsuseid kohaldatakse või need jõustuvad üleminekuperioodil. Et mitte pärssida liidu ja Ühendkuningriigi tulevase partnerluslepingu kontekstis käimasolevaid kalandusläbirääkimisi, eelkõige selles osas, mis puudutab kalapüügivõimalusi, mille puhul liidu kvoot hõlmab praegu Ühendkuningriigi osa, peaks Ühendkuningriik enne sellise kvoodi arutamist liiduga konsulteerima,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendkuningriik võib väljendada oma nõusolekut siduda end enda nimel järgmiste rahvusvaheliste lepingutega, mida kavandatakse kohaldada üleminekuperioodil:

| a) | Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, millega on moodustatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC); |
| --- | --- |

a)

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, millega on moodustatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC);

| b) | Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, millega on moodustatud Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO); |
| --- | --- |

b)

Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon, millega on moodustatud Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO);

| c) | rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon, millega on moodustatud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT); |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline Atlandi tuunikala kaitse konventsioon, millega on moodustatud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT);

| d) | India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise leping (IOTC); |
| --- | --- |

d)

India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise leping (IOTC);

| e) | Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon, millega on moodustatud Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO). |
| --- | --- |

e)

Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsioon, millega on moodustatud Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (NASCO).

2.   Lõikes 1 osutatud luba antakse ainult selliste küsimuste üle peetavates aruteludes osalemiseks, millega seotud otsuseid kohaldatakse või need jõustuvad pärast üleminekuperioodi lõppemist.

3.   Liiduga jagatud püügikvoodiga seotud küsimuste korral peab Ühendkuningriik lõigetes 1 ja 2 osutatud loa saamiseks enne komisjoniga konsulteerima.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 18. september 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

2

(3)  Nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsus 81/608/EMÜ Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta (EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21).

3

(4)  Nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 3179/78 Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsus 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).

5

(6)  Nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsus 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

6

(7)  Nõukogu 13. detsembri 1982. aasta otsus 82/886/EMÜ Põhja-Atlandi lõhekaitsekonventsiooni (NASCO konventsiooni) sõlmimise kohta (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24).

7

(8)  
  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

8

(9)  
  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16.

9

---

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/30

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2020/1306,

16. september 2020,

keskpankade vastu olevate teatavate nõuete ajutise väljajätmise kohta koguriskipositsiooni näitajast seoses COVID-19 pandeemiaga (EKP/2020/44)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 4 lõike 1 punkti d,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (2) eelkõige selle artiklit 500b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Basel III raamistik kehtestas lihtsa, läbipaistva ja mitteriskipõhise finantsvõimenduse määra, mis toimib riskipõhiste kapitalinõuete usaldusväärse täiendava meetmena. Baseli pangajärelevalve komitee poolt detsembris 2017 avaldatud finantsvõimenduse määra standardi kohaselt võib jurisdiktsioon rahapoliitika rakendamise lihtsustamiseks ajutiselt vabastada keskpanga reservid finantsvõimenduse määra näitajast erakorraliste makromajanduslike asjaolude korral. |
| --- | --- |

(1)

Basel III raamistik kehtestas lihtsa, läbipaistva ja mitteriskipõhise finantsvõimenduse määra, mis toimib riskipõhiste kapitalinõuete usaldusväärse täiendava meetmena. Baseli pangajärelevalve komitee poolt detsembris 2017 avaldatud finantsvõimenduse määra standardi kohaselt võib jurisdiktsioon rahapoliitika rakendamise lihtsustamiseks ajutiselt vabastada keskpanga reservid finantsvõimenduse määra näitajast erakorraliste makromajanduslike asjaolude korral.

| (2) | Baseli pangajärelevalve komitee finantsvõimenduse määra standard rakendati liidu õiguses esmakordselt määrusega (EL) nr 575/2013. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama pädevatele asutustele teatava teabe oma finantsvõimenduse määra ja selle komponentide kohta ning nimetatud määruse artikli 451 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustama teatava teabe oma finantsvõimenduse määra ja ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Baseli pangajärelevalve komitee finantsvõimenduse määra standard rakendati liidu õiguses esmakordselt määrusega (EL) nr 575/2013. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama pädevatele asutustele teatava teabe oma finantsvõimenduse määra ja selle komponentide kohta ning nimetatud määruse artikli 451 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustama teatava teabe oma finantsvõimenduse määra ja ülemäärase finantsvõimenduse riski juhtimise kohta.

| (3) | Määrust (EL) nr 575/2013 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (3) muu hulgas selleks, et kajastada Baseli pangajärelevalve komitee finantsvõimenduse määra standardis tehtud muudatusi, et tagada rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused liidus asutatud ja väljaspool liitu tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, ning tagada, et finantsvõimenduse määr täiendaks tõhusalt riskipõhiseid omavahendite nõudeid. Määrusega (EL) 2019/876 kehtestati finantsvõimenduse määra aruandlus- ja avalikustamissüsteemi täiendamiseks finantsvõimenduse määra nõue. Kõnealuse määrusega kehtestati ka võimalus jätta erandjuhtudel ja rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest ajutiselt välja teatavad nõuded keskpankade vastu. Neid finantsvõimenduse määra raamistiku muudatusi, sealhulgas õigust jätta koguriskipositsiooni näitajast välja teatavad nõuded keskpankade vastu, hakatakse kohaldama 28. juunil 2021. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) nr 575/2013 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (3) muu hulgas selleks, et kajastada Baseli pangajärelevalve komitee finantsvõimenduse määra standardis tehtud muudatusi, et tagada rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused liidus asutatud ja väljaspool liitu tegutsevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, ning tagada, et finantsvõimenduse määr täiendaks tõhusalt riskipõhiseid omavahendite nõudeid. Määrusega (EL) 2019/876 kehtestati finantsvõimenduse määra aruandlus- ja avalikustamissüsteemi täiendamiseks finantsvõimenduse määra nõue. Kõnealuse määrusega kehtestati ka võimalus jätta erandjuhtudel ja rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest ajutiselt välja teatavad nõuded keskpankade vastu. Neid finantsvõimenduse määra raamistiku muudatusi, sealhulgas õigust jätta koguriskipositsiooni näitajast välja teatavad nõuded keskpankade vastu, hakatakse kohaldama 28. juunil 2021.

| (4) | Määrust (EL) nr 575/2013 on hiljem täiendavalt muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/873, (4) et muu hulgas näha ette võimalus jätta krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest ajutiselt välja teatavad nõuded keskpankade vastu enne 28. juunit 2021, st enne seda, kui hakatakse kohaldama finantsvõimenduse määra nõude muudatusi, mis kehtestati määrusega (EL) 2019/876. Eelkõige lubatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 500b krediidiasutustel ja investeerimisühingutel jätta koguriskipositsiooni näitajast välja teatavad nõuded oma keskpanga vastu, kui selle krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kindlaks teinud ja avalikult teatanud, et esinevad erakorralised asjaolud, mis õigustavad väljajätmist rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 500b on kohaldatud alates 27. juunist 2020. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 575/2013 on hiljem täiendavalt muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/873, (4) et muu hulgas näha ette võimalus jätta krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitaja arvutamisest ajutiselt välja teatavad nõuded keskpankade vastu enne 28. juunit 2021, st enne seda, kui hakatakse kohaldama finantsvõimenduse määra nõude muudatusi, mis kehtestati määrusega (EL) 2019/876. Eelkõige lubatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 500b krediidiasutustel ja investeerimisühingutel jätta koguriskipositsiooni näitajast välja teatavad nõuded oma keskpanga vastu, kui selle krediidiasutuse või investeerimisühingu pädev asutus on pärast asjaomase keskpangaga konsulteerimist kindlaks teinud ja avalikult teatanud, et esinevad erakorralised asjaolud, mis õigustavad väljajätmist rahapoliitika rakendamise hõlbustamiseks. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 500b on kohaldatud alates 27. juunist 2020.

| (5) | Kuigi finantsturud on pärast 2020. aasta aprilli stabiliseerunud, on euroala rahastamistingimused võlakirjade suurema tootluse ja madalamate aktsiahindade tõttu rangemad kui aasta alguses. Koroonaviiruse (COVID-19) pandeemia põhjustatud olukord, sellest tulenev ja jätkuv vajadus suure rahapoliitilise toetuse järele ning euroala riikide majanduse ja rahapoliitika pangapõhise ülekandekanali haprus ja haavatavus toetavad kõik Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu seisukohta, et esinevad erakorralised asjaolud, mis õigustavad kuni 27. juunini 2021 teatavate eurosüsteemi keskpankadega vastu olevate nõuete ajutist väljajätmist krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitajate arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 500b. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi finantsturud on pärast 2020. aasta aprilli stabiliseerunud, on euroala rahastamistingimused võlakirjade suurema tootluse ja madalamate aktsiahindade tõttu rangemad kui aasta alguses. Koroonaviiruse (COVID-19) pandeemia põhjustatud olukord, sellest tulenev ja jätkuv vajadus suure rahapoliitilise toetuse järele ning euroala riikide majanduse ja rahapoliitika pangapõhise ülekandekanali haprus ja haavatavus toetavad kõik Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu seisukohta, et esinevad erakorralised asjaolud, mis õigustavad kuni 27. juunini 2021 teatavate eurosüsteemi keskpankadega vastu olevate nõuete ajutist väljajätmist krediidiasutuste ja investeerimisühingute koguriskipositsiooni näitajate arvutamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 500b.

| (6) | Nõuded, mida võib välja jätta, on mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas, ning varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid, niivõrd kui need nõuded on olulised rahapoliitika ülekandmise ja seega selle rakendamise seisukohast. Sellised nõuded hõlmavad hoiustamise püsivõimalusel hoitavaid hoiuseid ja eurosüsteemi reservikontode saldosid, sealhulgas kohustusliku reservi nõude täitmiseks hoitavaid vahendeid. Koguriskipositsiooni näitajast ei või välja jätta riskipositsioone, mille aluseks on rahapoliitika rakendamisega mitteseotud nõuded keskpanga vastu. |
| --- | --- |

(6)

Nõuded, mida võib välja jätta, on mündid ja pangatähed keskpanga jurisdiktsiooni ametlikus valuutas, ning varad, mis kujutavad endast nõudeid keskpanga vastu, sealhulgas keskpangas hoitavad reservid, niivõrd kui need nõuded on olulised rahapoliitika ülekandmise ja seega selle rakendamise seisukohast. Sellised nõuded hõlmavad hoiustamise püsivõimalusel hoitavaid hoiuseid ja eurosüsteemi reservikontode saldosid, sealhulgas kohustusliku reservi nõude täitmiseks hoitavaid vahendeid. Koguriskipositsiooni näitajast ei või välja jätta riskipositsioone, mille aluseks on rahapoliitika rakendamisega mitteseotud nõuded keskpanga vastu.

| (7) | Eeldatakse, et teatavate keskpanga vastu olevate nõuete väljajätmine koguriskipositsiooni näitajast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b alusel kuni 27. juunini 2021 aitab krediidiasutustel jätkuvalt täita oma rolli reaalmajanduse rahastamisel ja säilitab samas usaldatavusnõudeid käsitleva õigusraamistiku põhielemendid. Väljajätmine võib vähendada võimalikke piiranguid, mis on seotud uue omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude kehtestamisega, mida rakendati liidus määruse (EL) nr 575/2013 muudatusena määrusega (EL) 2019/876, et kajastada kogu kahjumikatmisvõime standardit, ning mida on kohaldatud alates 28. juunist 2019. Kuigi finantsvõimenduse määra ei kohaldata kuni 28. juunini 2021, võib teatavate keskpangaga seotud riskipositsioonide väljajätmine koguriskipositsiooni näitajast kuni selle ajani olla kasulik selge finantsteabe andmiseks. Eelkõige saaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustada oma finantsvõimenduse määra nii väljajäetud nõuete mõjuga kui ka ilma selleta. See teave võib olla kasulik finantsturu osalistele krediidiasutuste ja investeerimisühingute võimalike tulevaste finantsvõimenduse määrade hindamisel, kui algab finantsvõimenduse määra kohaldamine alates 28. juunist 2021. |
| --- | --- |

(7)

Eeldatakse, et teatavate keskpanga vastu olevate nõuete väljajätmine koguriskipositsiooni näitajast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b alusel kuni 27. juunini 2021 aitab krediidiasutustel jätkuvalt täita oma rolli reaalmajanduse rahastamisel ja säilitab samas usaldatavusnõudeid käsitleva õigusraamistiku põhielemendid. Väljajätmine võib vähendada võimalikke piiranguid, mis on seotud uue omavahendite ja kõlblike kohustuste nõude kehtestamisega, mida rakendati liidus määruse (EL) nr 575/2013 muudatusena määrusega (EL) 2019/876, et kajastada kogu kahjumikatmisvõime standardit, ning mida on kohaldatud alates 28. juunist 2019. Kuigi finantsvõimenduse määra ei kohaldata kuni 28. juunini 2021, võib teatavate keskpangaga seotud riskipositsioonide väljajätmine koguriskipositsiooni näitajast kuni selle ajani olla kasulik selge finantsteabe andmiseks. Eelkõige saaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud avalikustada oma finantsvõimenduse määra nii väljajäetud nõuete mõjuga kui ka ilma selleta. See teave võib olla kasulik finantsturu osalistele krediidiasutuste ja investeerimisühingute võimalike tulevaste finantsvõimenduse määrade hindamisel, kui algab finantsvõimenduse määra kohaldamine alates 28. juunist 2021.

| (8) | EKP kui rahapoliitika teostajaga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b lõikega 2, et teha kindlaks, kas esinevad erakorralised asjaolud, mis põhjendavad väljajätmist selle määruse artikli 500b lõike 1 alusel (5), |
| --- | --- |

(8)

EKP kui rahapoliitika teostajaga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b lõikega 2, et teha kindlaks, kas esinevad erakorralised asjaolud, mis põhjendavad väljajätmist selle määruse artikli 500b lõike 1 alusel (5),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid määruse (EL) nr 575/2013 tähenduses ja lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „eurosüsteem“ – „eurosüsteem“ vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (6); |
| --- | --- |

1)

„eurosüsteem“ – „eurosüsteem“ vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (6);

6

| 2) | „hoiustamise püsivõimalus“ – hoiustamise püsivõimalus vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60); |
| --- | --- |

2)

„hoiustamise püsivõimalus“ – hoiustamise püsivõimalus vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60);

| 3) | „reservkonto” – reservkonto vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (7); |
| --- | --- |

3)

„reservkonto” – reservkonto vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (7);

7

| 4) | „kohustusliku reservi nõue“ – kohustusliku reservi nõue, mis arvutatakse vastavalt määrusele (EL) nr 745/2003 (EKP/2003/9); |
| --- | --- |

4)

„kohustusliku reservi nõue“ – kohustusliku reservi nõue, mis arvutatakse vastavalt määrusele (EL) nr 745/2003 (EKP/2003/9);

| 5) | „järelevalve alla kuuluv oluline üksus euroala liikmesriigis“ – euroala liikmesriigis paiknev järelevalve alla kuuluv oluline üksus vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (8). |
| --- | --- |

5)

„järelevalve alla kuuluv oluline üksus euroala liikmesriigis“ – euroala liikmesriigis paiknev järelevalve alla kuuluv oluline üksus vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga suunises (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (8).

8

Artikkel 2

Erakorraliste asjaolude esinemise kindlakstegemine

1.   EKP on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b lõikele 2 kindlaks teinud, et esinevad erandlikud asjaolud, mis põhjendavad selle määruse artikli 500b lõike 1 punktides a ja b osutatud keskpankade vastu olevate nõuete väljajätmist koguriskipositsiooni näitajast, et hõlbustada rahapoliitika rakendamist, võttes arvesse lõigetes 2 ja 3 sätestatut.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 500b lõike 1 punktis b loetletud nõuete puhul kohaldatakse lõike 1 otsustust eurosüsteemi keskpankade vastu olevate nõuete suhtes, mis on seotud hoiustamise püsivõimaluses hoitavate hoiustega või reservikontodel hoitavate vahenditega, sealhulgas vahenditega, mida hoitakse kohustusliku reservi nõuete täitmiseks.

3.   Otsustus kehtib kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, mis on järelevalve alla kuuluvad olulised üksused euroala liikmesriigis.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 16. september 2020

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/873, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4).

4

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ecb.pr200917~f3f03398d2.en.html

5

(6)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

6

(7)  Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).

7

(8)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

8

---

SOOVITUSED

| 21.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/33

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2020/1307,

18. september 2020,

mis käsitleb liidu ühtset meetmepaketti kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamiseks ning kiire ja investeerimissõbraliku juurdepääsu tagamiseks 5G raadiospektrile, et edendada majanduse COVID-19 kriisist taastumise toetamiseks ühenduvust liidus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 kriis on näidanud, et ühenduvus on liidu inimeste ja ettevõtete jaoks hädavajalik. Elektroonilise side võrgud, eriti väga suure läbilaskevõimega võrgud on mänginud kriisile reageerimises keskset rolli, tehes võimalikuks kaugtöö ja e-õppe, tervishoiuteenused, inimestevahelise suhtluse ja meelelahutuse. Ulatuslik gigabitiühenduvus toetab suurt läbilaskevõimet vajavat kasutamist sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, transport, logistika ja meedia, mis võivad mängida tähtsat rolli Euroopa majanduse taastumises. Üldisemalt aitab püsi- ja traadita ühenduvus suurel määral pakkuda taskukohast ja kättesaadavat teenust ning saada üle digilõhest. See on oluline vahend, mille varal teavitada üldsust, aidata asjaomastel ametiasutustel takistada viiruse levikut ning võimaldada tervishoiuorganisatsioonidel andmeid vahetada ja kaugteenuseid osutada. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 kriis on näidanud, et ühenduvus on liidu inimeste ja ettevõtete jaoks hädavajalik. Elektroonilise side võrgud, eriti väga suure läbilaskevõimega võrgud on mänginud kriisile reageerimises keskset rolli, tehes võimalikuks kaugtöö ja e-õppe, tervishoiuteenused, inimestevahelise suhtluse ja meelelahutuse. Ulatuslik gigabitiühenduvus toetab suurt läbilaskevõimet vajavat kasutamist sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, transport, logistika ja meedia, mis võivad mängida tähtsat rolli Euroopa majanduse taastumises. Üldisemalt aitab püsi- ja traadita ühenduvus suurel määral pakkuda taskukohast ja kättesaadavat teenust ning saada üle digilõhest. See on oluline vahend, mille varal teavitada üldsust, aidata asjaomastel ametiasutustel takistada viiruse levikut ning võimaldada tervishoiuorganisatsioonidel andmeid vahetada ja kaugteenuseid osutada.

| (2) | Pandeemia on muutnud tulevaste aastate majanduslikke väljavaateid. Rohkem kui kunagi varem on vaja investeeringuid ja reforme, et tagada ühtsus ning majanduse tasakaalustatud, tulevikku suunatud ja kestlik taastumine. Investeeringud liidu ühistesse prioriteetidesse, ennekõike keskkonnahoiu-, digitaalvaldkonna ja sotsiaalpoliitikasse suurendavad tema vastupanuvõimet ning aitavad kaasa töökohtade loomisele ja kestlikule majanduskasvule, moderniseerides samal ajal liikmesriikide majandust. Liikmesriigid peaksid seega täielikult ära kasutama taaste ja vastupidavuse jaoks kavandatud rahastamisvahendi võimalusi, tagades avaliku sektori kulutuste tõhususe ja luues optimaalsed tingimused erainvesteeringuteks. Sel eesmärgil antakse käesolevas soovituses suuniseid liikmesriikidele, kes kavandavad parajasti oma ettepanekuid majanduse taastamise kohta ja vastupidavuskavu. Soovituses on antud näpunäiteid selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad võtta lihtsaid ja tegelikkuses teostatavaid meetmeid, et eraldada raadiospektrit viienda põlvkonna (5G) võrkude jaoks investeerimissõbralikel tingimustel, ja kuidas nad saavad hõlbustada väga suure läbilaskevõimega püsi- ja traadita võrkude kasutuselevõttu, näiteks kõrvaldades tarbetud halduslikud takistused ja lihtsustades lubade andmise menetlusi. |
| --- | --- |

(2)

Pandeemia on muutnud tulevaste aastate majanduslikke väljavaateid. Rohkem kui kunagi varem on vaja investeeringuid ja reforme, et tagada ühtsus ning majanduse tasakaalustatud, tulevikku suunatud ja kestlik taastumine. Investeeringud liidu ühistesse prioriteetidesse, ennekõike keskkonnahoiu-, digitaalvaldkonna ja sotsiaalpoliitikasse suurendavad tema vastupanuvõimet ning aitavad kaasa töökohtade loomisele ja kestlikule majanduskasvule, moderniseerides samal ajal liikmesriikide majandust. Liikmesriigid peaksid seega täielikult ära kasutama taaste ja vastupidavuse jaoks kavandatud rahastamisvahendi võimalusi, tagades avaliku sektori kulutuste tõhususe ja luues optimaalsed tingimused erainvesteeringuteks. Sel eesmärgil antakse käesolevas soovituses suuniseid liikmesriikidele, kes kavandavad parajasti oma ettepanekuid majanduse taastamise kohta ja vastupidavuskavu. Soovituses on antud näpunäiteid selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad võtta lihtsaid ja tegelikkuses teostatavaid meetmeid, et eraldada raadiospektrit viienda põlvkonna (5G) võrkude jaoks investeerimissõbralikel tingimustel, ja kuidas nad saavad hõlbustada väga suure läbilaskevõimega püsi- ja traadita võrkude kasutuselevõttu, näiteks kõrvaldades tarbetud halduslikud takistused ja lihtsustades lubade andmise menetlusi.

| (3) | Selles sotsiaal-majanduslikus kontekstis tuleb välja töötada headele tavadele tuginev liidu ühine käsitus, teisiti öeldes meetmepakett. Eesmärk on luua stiimulid väga suure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas kiudoptiliste ja järgmise põlvkonna traadita võrkude kiireks kasutuselevõtuks. Selline käsitus toetaks praegu tekkivaid ja tulevasi digiprotsesse ja -rakendusi ning aitaks otseselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, mis on osa liidu majanduse taastumisest. |
| --- | --- |

(3)

Selles sotsiaal-majanduslikus kontekstis tuleb välja töötada headele tavadele tuginev liidu ühine käsitus, teisiti öeldes meetmepakett. Eesmärk on luua stiimulid väga suure läbilaskevõimega võrkude, sealhulgas kiudoptiliste ja järgmise põlvkonna traadita võrkude kiireks kasutuselevõtuks. Selline käsitus toetaks praegu tekkivaid ja tulevasi digiprotsesse ja -rakendusi ning aitaks otseselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, mis on osa liidu majanduse taastumisest.

| (4) | Nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldustes Euroopa digituleviku kujundamise kohta (1) on toonitatud, et COVID-19 pandeemia on näidanud vajadust kiire ja kõikehõlmava ühenduvuse järele. Sellest olukorrast tulenevalt peavad liikmesriigid tihedas koostöös komisjoniga välja töötama heade tavade kogumi, et vähendada võrgu kasutuselevõtukulusid ja hõlbustada väga suure läbilaskevõimega (sealhulgas kiudoptilise ja 5G-) taristu paigaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldustes Euroopa digituleviku kujundamise kohta (1) on toonitatud, et COVID-19 pandeemia on näidanud vajadust kiire ja kõikehõlmava ühenduvuse järele. Sellest olukorrast tulenevalt peavad liikmesriigid tihedas koostöös komisjoniga välja töötama heade tavade kogumi, et vähendada võrgu kasutuselevõtukulusid ja hõlbustada väga suure läbilaskevõimega (sealhulgas kiudoptilise ja 5G-) taristu paigaldamist.

| (5) | 5G-mobiilsidevõrgud toovad mobiilikasutajatele väga suure läbilaskevõimega ühenduvuse. Neil võrkudel saab olema keskne roll selliste valdkondade rohe- ja digipöördes nagu transport, energeetika, tootmine, tervishoid, põllumajandus ja meedia. Eduka 5G-ühenduse jaoks terve hulga kasutusjuhtude puhul on vaja, et teenus toimiks katkematult väga suurel alal, muu hulgas piiriüleselt. Seega on tähtis, et liikmesriigid astuksid kohaseid samme kasutuselevõtu edendamiseks kõikjal oma territooriumil, sh maapiirkondades ja äärealadel, ja teeksid omavahel koostööd seoses 5G kasutuselevõtuga piiriäärsetel aladel. |
| --- | --- |

(5)

5G-mobiilsidevõrgud toovad mobiilikasutajatele väga suure läbilaskevõimega ühenduvuse. Neil võrkudel saab olema keskne roll selliste valdkondade rohe- ja digipöördes nagu transport, energeetika, tootmine, tervishoid, põllumajandus ja meedia. Eduka 5G-ühenduse jaoks terve hulga kasutusjuhtude puhul on vaja, et teenus toimiks katkematult väga suurel alal, muu hulgas piiriüleselt. Seega on tähtis, et liikmesriigid astuksid kohaseid samme kasutuselevõtu edendamiseks kõikjal oma territooriumil, sh maapiirkondades ja äärealadel, ja teeksid omavahel koostööd seoses 5G kasutuselevõtuga piiriäärsetel aladel.

| (6) | Käesoleva soovitusega hõlmatud meetmed raadiospektri suhtes võivad toetada ettevalmistusi komisjoni tulevaseks 5Gd ja 6Gd käsitlevaks ajakohastatud tegevuskavaks, millest teatati komisjoni teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (2). Selles ajakohastatud kavas kavatsetakse kokku võtta tehtud edusammud, vaagida praegusi vajakajäämisi võrgu kasutuselevõtul ja seada uus siht tulevaseks 5G kasutuselevõtuks ELi tasandil, et tagada 5G-ühenduvuse potentsiaali täielik ärakasutamine ELi pikaajaliste majanduse digiüleminekut puudutavate eesmärkide saavutamise toetuseks. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva soovitusega hõlmatud meetmed raadiospektri suhtes võivad toetada ettevalmistusi komisjoni tulevaseks 5Gd ja 6Gd käsitlevaks ajakohastatud tegevuskavaks, millest teatati komisjoni teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (2). Selles ajakohastatud kavas kavatsetakse kokku võtta tehtud edusammud, vaagida praegusi vajakajäämisi võrgu kasutuselevõtul ja seada uus siht tulevaseks 5G kasutuselevõtuks ELi tasandil, et tagada 5G-ühenduvuse potentsiaali täielik ärakasutamine ELi pikaajaliste majanduse digiüleminekut puudutavate eesmärkide saavutamise toetuseks.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (3) (edaspidi „lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiv“) eesmärk on lihtsustada ja stimuleerida kiirete võrkude kasutuselevõttu. Oma aruandes lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi rakendamise kohta (4) juhtis komisjon tähelepanu mitmele selle tulemuslikkusega seotud probleemile, sealhulgas asjaolule, et liikmesriigid ei kasuta täielikult ära selle teatavaid valikulisi meetmeid. Vastusena peaks käesolev soovitus pakkuma välja meetmed, millega soodustada kestlike väga suure läbilaskevõimega elektroonilise side võrkude, sealhulgas 5G-võrkude kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (3) (edaspidi „lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiv“) eesmärk on lihtsustada ja stimuleerida kiirete võrkude kasutuselevõttu. Oma aruandes lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi rakendamise kohta (4) juhtis komisjon tähelepanu mitmele selle tulemuslikkusega seotud probleemile, sealhulgas asjaolule, et liikmesriigid ei kasuta täielikult ära selle teatavaid valikulisi meetmeid. Vastusena peaks käesolev soovitus pakkuma välja meetmed, millega soodustada kestlike väga suure läbilaskevõimega elektroonilise side võrkude, sealhulgas 5G-võrkude kasutuselevõttu.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/1972, (5) mille liikmesriigid peavad üle võtma ja mis on kohaldatav alates 21. detsembrist 2020, propageerib ühenduvust ning juurdepääsu väga suure läbilaskevõimega võrkudele kõigi liidu kodanike ja ettevõtete jaoks ja kasutuselevõttu nende poolt. Käesolev soovitus on kantud tahtest panustada selle eesmärgi saavutamisse ja keskendub seega väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtule. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/1972, (5) mille liikmesriigid peavad üle võtma ja mis on kohaldatav alates 21. detsembrist 2020, propageerib ühenduvust ning juurdepääsu väga suure läbilaskevõimega võrkudele kõigi liidu kodanike ja ettevõtete jaoks ja kasutuselevõttu nende poolt. Käesolev soovitus on kantud tahtest panustada selle eesmärgi saavutamisse ja keskendub seega väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtule.

| (9) | Liikmesriigid peaksid tegema koostööd omavahel ja komisjoniga, et töötada kiiresti välja meetmepakett, mis sisaldaks lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi rakendamise häid tavasid ja tugineks selle miinimumnõuetele, täiustades järgmisi valdkondi: i) lubade andmise menetluste lihtsustamine osana üldistest jõupingutustest avaliku halduse tõhususe ja läbipaistvuse suurendamiseks ning äritegevuse lihtsustamiseks; ii) läbipaistvuse suurendamine ja ühtse teabepunkti vahendite parandamine; iii) laiemad juurdepääsuõigused olemasolevale füüsilisele taristule, mis on avaliku sektori asutuste kontrolli all, ning iv) vaidluste lahendamise mehhanismi parandamine. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kindlaks tegema meetmed, mis aitaksid vähendada elektroonilise side võrkude keskkonnamõju ja tagada nende kestlikkuse. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid tegema koostööd omavahel ja komisjoniga, et töötada kiiresti välja meetmepakett, mis sisaldaks lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi rakendamise häid tavasid ja tugineks selle miinimumnõuetele, täiustades järgmisi valdkondi: i) lubade andmise menetluste lihtsustamine osana üldistest jõupingutustest avaliku halduse tõhususe ja läbipaistvuse suurendamiseks ning äritegevuse lihtsustamiseks; ii) läbipaistvuse suurendamine ja ühtse teabepunkti vahendite parandamine; iii) laiemad juurdepääsuõigused olemasolevale füüsilisele taristule, mis on avaliku sektori asutuste kontrolli all, ning iv) vaidluste lahendamise mehhanismi parandamine. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kindlaks tegema meetmed, mis aitaksid vähendada elektroonilise side võrkude keskkonnamõju ja tagada nende kestlikkuse.

| (10) | Lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 7 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et pädevad asutused teevad otsused seoses lubadega kiire elektroonilise side võrkude elementide kasutuselevõtu jaoks vajalikeks ehitustöödeks nelja kuu jooksul; seda tähtaega võib pikendada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel või selleks, et järgida muid tähtaegu või kohustusi, mis on menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks ette nähtud riikliku õigusega. Selleks et vältida tavade paljusust liidus, peaksid liikmesriigid seega püüdma hõlbustada nelja kuu pikkusest tähtajast kinnipidamist kõigi vajalike lubade andmisel või sellest keeldumisel, samuti tegema koos kindlaks heaks tavad, mis lubade andmise menetlust veelgi optimeerivad, nagu vaikiv nõusolek ja lihtsustatud loamenetlused. |
| --- | --- |

(10)

Lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 7 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et pädevad asutused teevad otsused seoses lubadega kiire elektroonilise side võrkude elementide kasutuselevõtu jaoks vajalikeks ehitustöödeks nelja kuu jooksul; seda tähtaega võib pikendada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel või selleks, et järgida muid tähtaegu või kohustusi, mis on menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks ette nähtud riikliku õigusega. Selleks et vältida tavade paljusust liidus, peaksid liikmesriigid seega püüdma hõlbustada nelja kuu pikkusest tähtajast kinnipidamist kõigi vajalike lubade andmisel või sellest keeldumisel, samuti tegema koos kindlaks heaks tavad, mis lubade andmise menetlust veelgi optimeerivad, nagu vaikiv nõusolek ja lihtsustatud loamenetlused.

| (11) | Teatavat liiki võrkude kasutuselevõtu puhul on mõned liikmesriigid kehtestanud lihtsustatud loamenetlused, mis on üks võimalus vähendada märkimisväärselt nii operaatorite kui ka riiklike ametiasutuste halduskoormust. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust kasutada lubade andmisel lihtsustatud menetlust või erandeid loa nõudest, minnes kaugemale Euroopa elektroonilise side seadustiku artiklist 57, samuti määratleda võrkude kasutuselevõtu stsenaariumid, mille puhul neist kasu oleks (näiteks ajutine kasutuselevõtt, mis on vajalik, et tagada elektroonilise side teenuste katkematus, või olemasolevate võrkude pelk ajakohastamine, sealhulgas olemasolevate mobiilsete tugijaamade ajakohastamine 5G jaoks). |
| --- | --- |

(11)

Teatavat liiki võrkude kasutuselevõtu puhul on mõned liikmesriigid kehtestanud lihtsustatud loamenetlused, mis on üks võimalus vähendada märkimisväärselt nii operaatorite kui ka riiklike ametiasutuste halduskoormust. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust kasutada lubade andmisel lihtsustatud menetlust või erandeid loa nõudest, minnes kaugemale Euroopa elektroonilise side seadustiku artiklist 57, samuti määratleda võrkude kasutuselevõtu stsenaariumid, mille puhul neist kasu oleks (näiteks ajutine kasutuselevõtt, mis on vajalik, et tagada elektroonilise side teenuste katkematus, või olemasolevate võrkude pelk ajakohastamine, sealhulgas olemasolevate mobiilsete tugijaamade ajakohastamine 5G jaoks).

| (12) | Halduskoormuse vähendamiseks ja lubade andmise menetluse optimeerimiseks tuleks hõlbustada elektrooniliste menetluste kasutamist ja anda ühtsele teabepunktile praegusest olulisem roll. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid vaagima võimalusi teha ühtsest teabepunktist toimiv ühtne kontaktpunkt, mille kaudu esitada kõigil haldustasanditel elektroonilisi loataotlusi. |
| --- | --- |

(12)

Halduskoormuse vähendamiseks ja lubade andmise menetluse optimeerimiseks tuleks hõlbustada elektrooniliste menetluste kasutamist ja anda ühtsele teabepunktile praegusest olulisem roll. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid vaagima võimalusi teha ühtsest teabepunktist toimiv ühtne kontaktpunkt, mille kaudu esitada kõigil haldustasanditel elektroonilisi loataotlusi.

| (13) | Täiendava sammuna annaks märkimisväärset lisandväärtust integreeritud lähenemisviis lubade väljastamisele ühtse teabepunkti vastutusel. See võiks toimida täielikult kooskõlastatud menetlusena juhtudel, kui kaasatud on enam kui üks pädev asutus. Seega peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust anda ühtsele teabepunktile aktiivne roll seoses eri pädevate asutuste lubade andmise menetluste koordineerimise ja järelevalvega ning asjakohase teabe nõuetekohase vahetamise tagamisega. |
| --- | --- |

(13)

Täiendava sammuna annaks märkimisväärset lisandväärtust integreeritud lähenemisviis lubade väljastamisele ühtse teabepunkti vastutusel. See võiks toimida täielikult kooskõlastatud menetlusena juhtudel, kui kaasatud on enam kui üks pädev asutus. Seega peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust anda ühtsele teabepunktile aktiivne roll seoses eri pädevate asutuste lubade andmise menetluste koordineerimise ja järelevalvega ning asjakohase teabe nõuetekohase vahetamise tagamisega.

| (14) | Tarbetute viivituste vältimiseks tuleks samal ajal kasutusele võtta menetlused seoses lubade andmise ja Euroopa elektroonilise side seadustiku artikli 43 kohaste õigustega trasside rajamiseks, sealhulgas ühendusteede (näiteks maanteede ja raudteede) äärde. Liikmesriigid peaksid vaagima võimalusi anda trasside rajamise õigused võimalikult kiiresti ja igal juhul lubade andmise suhtes kehtiva kuni neljakuise tähtaja jooksul, viies kõnealuse menetluse sel moel vastavusse lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatuga. |
| --- | --- |

(14)

Tarbetute viivituste vältimiseks tuleks samal ajal kasutusele võtta menetlused seoses lubade andmise ja Euroopa elektroonilise side seadustiku artikli 43 kohaste õigustega trasside rajamiseks, sealhulgas ühendusteede (näiteks maanteede ja raudteede) äärde. Liikmesriigid peaksid vaagima võimalusi anda trasside rajamise õigused võimalikult kiiresti ja igal juhul lubade andmise suhtes kehtiva kuni neljakuise tähtaja jooksul, viies kõnealuse menetluse sel moel vastavusse lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatuga.

| (15) | Kuna elektroonilise side võrkude kasutuselevõtu lubade arv suureneb ja need on eelkõige kohalikku laadi, võivad tasud ehitustööde lubade eest eri liikmesriikides ja ühe liikmesriigi sees suuresti erineda. Samuti võivad need moodustada märkimisväärse osa kasutuselevõtmise kuludest, eriti maapiirkondades ja äärealadel, kus kasutuselevõtmise kulud kasutaja kohta on kõige suuremad. Seega oleks äärmiselt kasulik, kui liikmesriigid vahetaksid teavet ja jõuaksid kokkuleppele seoses võimalustega hoida lubade andmise kulud tasemel, mis ei pidurdaks investeerimist, võttes arvesse asjaolu, et sageli on vaja mitut luba. |
| --- | --- |

(15)

Kuna elektroonilise side võrkude kasutuselevõtu lubade arv suureneb ja need on eelkõige kohalikku laadi, võivad tasud ehitustööde lubade eest eri liikmesriikides ja ühe liikmesriigi sees suuresti erineda. Samuti võivad need moodustada märkimisväärse osa kasutuselevõtmise kuludest, eriti maapiirkondades ja äärealadel, kus kasutuselevõtmise kulud kasutaja kohta on kõige suuremad. Seega oleks äärmiselt kasulik, kui liikmesriigid vahetaksid teavet ja jõuaksid kokkuleppele seoses võimalustega hoida lubade andmise kulud tasemel, mis ei pidurdaks investeerimist, võttes arvesse asjaolu, et sageli on vaja mitut luba.

| (16) | Olemasoleva füüsilise taristu tõhusa kasutamise ja ehitustööde asjakohase koordineerimise tagamise eeltingimus on põhjaliku, täpse ja ajakohastatud teabe kättesaadavus. Sellega seoses on ühtsel teabepunktil väga tähtis roll. Olemasoleva taristu ja kavandatud ehitustööde läbipaistvuse suurendamine on oluline ettevalmistav samm, mis võimaldab anda juurdepääsu olemasolevale taristule ja ehitustöid paremini koordineerida, see omakorda aga toob täiendavat kasu keskkonnale ja üksikisikutele. Seega tuleks liikmesriike üles kutsuda kaaluma võimalust saata ühtsele teabepunktile kogu olemasolev ja eri allikatest pärinev teave füüsilise taristu kohta konkreetses piirkonnas ning olema abiks geoviidetega teabe esitamisel. |
| --- | --- |

(16)

Olemasoleva füüsilise taristu tõhusa kasutamise ja ehitustööde asjakohase koordineerimise tagamise eeltingimus on põhjaliku, täpse ja ajakohastatud teabe kättesaadavus. Sellega seoses on ühtsel teabepunktil väga tähtis roll. Olemasoleva taristu ja kavandatud ehitustööde läbipaistvuse suurendamine on oluline ettevalmistav samm, mis võimaldab anda juurdepääsu olemasolevale taristule ja ehitustöid paremini koordineerida, see omakorda aga toob täiendavat kasu keskkonnale ja üksikisikutele. Seega tuleks liikmesriike üles kutsuda kaaluma võimalust saata ühtsele teabepunktile kogu olemasolev ja eri allikatest pärinev teave füüsilise taristu kohta konkreetses piirkonnas ning olema abiks geoviidetega teabe esitamisel.

| (17) | Liikmesriike tuleks üles kutsuda kaaluma võimalusi parandada olemasoleva füüsilise taristu alast läbipaistvust, suurendades ühtse teabepunkti kaudu kättesaadava teabe kogust ja kvaliteeti. See hõlmab teavet, mida operaatorid esitavad taotluse alusel kahepoolselt vastavalt lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 4 lõigetele 2 ja 4 või mis puudutab avaliku sektori asutuste kontrolli all olevat füüsilist taristut. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriike tuleks üles kutsuda kaaluma võimalusi parandada olemasoleva füüsilise taristu alast läbipaistvust, suurendades ühtse teabepunkti kaudu kättesaadava teabe kogust ja kvaliteeti. See hõlmab teavet, mida operaatorid esitavad taotluse alusel kahepoolselt vastavalt lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 4 lõigetele 2 ja 4 või mis puudutab avaliku sektori asutuste kontrolli all olevat füüsilist taristut.

| (18) | Lisaks lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi nõuetele juurdepääsu kohta olemasolevale füüsilisele taristule saab väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõttu veelgi hõlbustada sellega, et operaatorite jaoks tehakse võimalikuks saada juurdepääs avaliku sektori asutuste kontrolli all olevale asjaomasele füüsilisele taristule tingimustel, mis sarnanevad kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatutega. Sellise füüsilise taristu hulka kuuluvad hooned, eriti katused, ja tänavainventar, nagu valgustuspostid, tänavasildid, valgusfoorid, reklaamtahvlid, bussi- ja trammipeatused ning metroojaamad. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi nõuetele juurdepääsu kohta olemasolevale füüsilisele taristule saab väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõttu veelgi hõlbustada sellega, et operaatorite jaoks tehakse võimalikuks saada juurdepääs avaliku sektori asutuste kontrolli all olevale asjaomasele füüsilisele taristule tingimustel, mis sarnanevad kõnealuse direktiivi artiklis 3 sätestatutega. Sellise füüsilise taristu hulka kuuluvad hooned, eriti katused, ja tänavainventar, nagu valgustuspostid, tänavasildid, valgusfoorid, reklaamtahvlid, bussi- ja trammipeatused ning metroojaamad.

| (19) | Lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiviga on ette nähtud, et kui läbirääkimised juurdepääsu üle taristule nurjuvad, kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi. Liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et teha üheskoos kindlaks head tavad seoses tulemuslike ja tõhusate mehhanismidega vaidluste lahendamiseks ning vaidluste lahendamise organite nõuetekohase toimimisega kõikjal liidus. Läbipaistvuse huvides peaks nende tavade hulka kuuluma vaidluste lahendamise organite otsuste õigeaegne avaldamine. |
| --- | --- |

(19)

Lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiviga on ette nähtud, et kui läbirääkimised juurdepääsu üle taristule nurjuvad, kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi. Liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi, et teha üheskoos kindlaks head tavad seoses tulemuslike ja tõhusate mehhanismidega vaidluste lahendamiseks ning vaidluste lahendamise organite nõuetekohase toimimisega kõikjal liidus. Läbipaistvuse huvides peaks nende tavade hulka kuuluma vaidluste lahendamise organite otsuste õigeaegne avaldamine.

| (20) | Elektroonilise side sektori keskkonnajalajälg kasvab ja on väga oluline kaaluda kõiki võimalusi võtta meetmeid selle suundumuse vastu. Algatused, mille raames võetakse kasutusele näiteks vähendatud CO2 jalajäljega võrgud, võivad kaasa aidata sektori kestlikkusele ning kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Liikmesriike kutsutakse üles tegema tihedas koostöös komisjoniga kindlaks sellised algatused ja neid propageerima – see võib hõlmata kiirmenetlusi lubade andmiseks või alandatud loa- ja juurdepääsutasusid võrkudele, mis vastavad teatavatele keskkonnakriteeriumidele. |
| --- | --- |

(20)

Elektroonilise side sektori keskkonnajalajälg kasvab ja on väga oluline kaaluda kõiki võimalusi võtta meetmeid selle suundumuse vastu. Algatused, mille raames võetakse kasutusele näiteks vähendatud CO2 jalajäljega võrgud, võivad kaasa aidata sektori kestlikkusele ning kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Liikmesriike kutsutakse üles tegema tihedas koostöös komisjoniga kindlaks sellised algatused ja neid propageerima – see võib hõlmata kiirmenetlusi lubade andmiseks või alandatud loa- ja juurdepääsutasusid võrkudele, mis vastavad teatavatele keskkonnakriteeriumidele.

| (21) | Selleks et vältida tarbetuid viivitusi spektrikasutuse lubamise andmise menetluste ja traadita sidevõrkude paigaldamise käigus, peaksid liikmesriigid vahetama omavahel häid tavasid seoses sellega, kuidas võtta arvesse keskkonnamõju hindamist, kui see on nõutav, ja ennekõike juhul, kui ametiasutused valmistavad ette raamistikku projektidele teostusloa andmiseks tulevikus, järgides samal ajal täielikult liidu õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (6) (keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (7) (keskkonnamõju hindamise direktiiv) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (8) (elupaikade direktiiv). Keskkonnamõju hindamine tuleks teha etapis, milles mõju keskkonnale saab kindlaks teha ja hinnata. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et vältida tarbetuid viivitusi spektrikasutuse lubamise andmise menetluste ja traadita sidevõrkude paigaldamise käigus, peaksid liikmesriigid vahetama omavahel häid tavasid seoses sellega, kuidas võtta arvesse keskkonnamõju hindamist, kui see on nõutav, ja ennekõike juhul, kui ametiasutused valmistavad ette raamistikku projektidele teostusloa andmiseks tulevikus, järgides samal ajal täielikult liidu õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (6) (keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (7) (keskkonnamõju hindamise direktiiv) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (8) (elupaikade direktiiv). Keskkonnamõju hindamine tuleks teha etapis, milles mõju keskkonnale saab kindlaks teha ja hinnata.

| (22) | Euroopa elektroonilise side seadustikuga on kehtestatud liikmesriikidele ühine tähtpäev (2020. aasta lõpp), et lubada 3,4–3,8 GHz sagedusala ja vähemalt 1 GHz suuruse osa 24,25 –27,5 GHz teedrajavast sagedusalast kasutamist 5G jaoks. Lisaks sellele on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/899 (9) kehtestatud liikmesriikidele 30. juuniks 2020 ühine tähtpäev, et lubada 700 MHz teedrajava sagedusala kasutamist 5G jaoks. Liikmesriigid peaksid tagama, et spektri haldamine soodustab kvaliteetset, piiriülese mõõtmega ühenduvust ettevõtete ja ühiskonna jaoks, samuti tööstuse digiteerimist, tuues seeläbi kasu nii majandusele kui ka ühiskonnale tervikuna, muu hulgas juurdepääsu, võrdsete võimaluste ja kaasavuse seisukohast. Selle eesmärgi saavutamist võiks hõlbustada seisukohtade ja heade tavade õigeaegne vahetamine enne Euroopa elektroonilise side seadustikuga ette nähtud vastastikuse hindamise protsessi ja selle raames. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa elektroonilise side seadustikuga on kehtestatud liikmesriikidele ühine tähtpäev (2020. aasta lõpp), et lubada 3,4–3,8 GHz sagedusala ja vähemalt 1 GHz suuruse osa 24,25 –27,5 GHz teedrajavast sagedusalast kasutamist 5G jaoks. Lisaks sellele on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2017/899 (9) kehtestatud liikmesriikidele 30. juuniks 2020 ühine tähtpäev, et lubada 700 MHz teedrajava sagedusala kasutamist 5G jaoks. Liikmesriigid peaksid tagama, et spektri haldamine soodustab kvaliteetset, piiriülese mõõtmega ühenduvust ettevõtete ja ühiskonna jaoks, samuti tööstuse digiteerimist, tuues seeläbi kasu nii majandusele kui ka ühiskonnale tervikuna, muu hulgas juurdepääsu, võrdsete võimaluste ja kaasavuse seisukohast. Selle eesmärgi saavutamist võiks hõlbustada seisukohtade ja heade tavade õigeaegne vahetamine enne Euroopa elektroonilise side seadustikuga ette nähtud vastastikuse hindamise protsessi ja selle raames.

| (23) | Selleks et tagada 5G-võrkude kiire ja turvaline kasutuselevõtt ja uuenduslike teenuste käibeleminek alates 2020. aastast vastavalt 5G tegevuskavaga (10) ettenähtule ning võttes arvesse küberturvalisust ja 5G-võrkusid käsitleva komisjoni soovituse kohast meetmepaketti, (11) peaksid liikmesriigid vältima või vähendama COVID-19 kriisist tulenevaid viivitusi 5G teedrajavate sagedusalade kasutamise lubamisel. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada 5G-võrkude kiire ja turvaline kasutuselevõtt ja uuenduslike teenuste käibeleminek alates 2020. aastast vastavalt 5G tegevuskavaga (10) ettenähtule ning võttes arvesse küberturvalisust ja 5G-võrkusid käsitleva komisjoni soovituse kohast meetmepaketti, (11) peaksid liikmesriigid vältima või vähendama COVID-19 kriisist tulenevaid viivitusi 5G teedrajavate sagedusalade kasutamise lubamisel.

| (24) | Võttes arvesse turvalise ja vastupanuvõimelise 5G-taristu tähtsust taastumise ja majanduskasvu jaoks, peaksid spektrilubade andmise menetlused vajaduse korral toetama taristuinvesteeringuid, vähendades kooskõlas riigiabi eeskirjadega spektri kasutajate, eriti operaatorite rahalist koormust. COVID-19 kriisi tingimustes on see veelgi tähtsam. Sel eesmärgil tuleks liikmesriike üles kutsuda kehtestama spektrilubade andmise normid, mille eesmärk on kohaldada spektri hinnastamisel investeeringuid soodustavat metoodikat. Sellised tavad võivad vajaduse korral hõlmata stiimuleid pakkuda kvaliteetset traadita ühendust, et tagada laialdaselt kättesaadavad teenused, muu hulgas piiriüleselt. |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse turvalise ja vastupanuvõimelise 5G-taristu tähtsust taastumise ja majanduskasvu jaoks, peaksid spektrilubade andmise menetlused vajaduse korral toetama taristuinvesteeringuid, vähendades kooskõlas riigiabi eeskirjadega spektri kasutajate, eriti operaatorite rahalist koormust. COVID-19 kriisi tingimustes on see veelgi tähtsam. Sel eesmärgil tuleks liikmesriike üles kutsuda kehtestama spektrilubade andmise normid, mille eesmärk on kohaldada spektri hinnastamisel investeeringuid soodustavat metoodikat. Sellised tavad võivad vajaduse korral hõlmata stiimuleid pakkuda kvaliteetset traadita ühendust, et tagada laialdaselt kättesaadavad teenused, muu hulgas piiriüleselt.

| (25) | Selleks et vältida spektrivarude nappust, mis tingib spektrioksjonitel kõrgemad pakkumised, võivad head tavad hõlmata meetmeid vältida nii palju kui võimalik 5G teedrajavatesse sagedusaladesse kuuluva spektri reserveerimist avaliku julgeoleku ja riigikaitse eesmärkide jaoks või meetmeid, mille kohaselt ELi ühtlustatud raadiospektrit reserveeritakse raadiospektri erakasutajate elektroonilise side teenustele (nii seoses spektri koguse kui ka konkreetse sagedusala valikuga) ainult juhul, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et vältida spektrivarude nappust, mis tingib spektrioksjonitel kõrgemad pakkumised, võivad head tavad hõlmata meetmeid vältida nii palju kui võimalik 5G teedrajavatesse sagedusaladesse kuuluva spektri reserveerimist avaliku julgeoleku ja riigikaitse eesmärkide jaoks või meetmeid, mille kohaselt ELi ühtlustatud raadiospektrit reserveeritakse raadiospektri erakasutajate elektroonilise side teenustele (nii seoses spektri koguse kui ka konkreetse sagedusala valikuga) ainult juhul, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud.

| (26) | 5G-võrkude jaoks on võrreldes eelmiste põlvkondade tehnoloogiaga vaja kasutusele võtta tunduvalt rohkem kõrgsagedusalade tugijaamu. Passiivse ja aktiivse taristu jagamine ning traadita taristu ühine paigaldamine võib vähendada tugijaamade kasutuselevõtmise kulusid (sealhulgas lisakulusid), eriti sagedusalade 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz puhul, ja kiirendada nii selle käiku, toetada ulatuslikumat võrguga kaetust ning võimaldada raadiospektri tulemuslikumat ja tõhusamat kasutamist, mis toob kasu tarbijatele. Seega peaksid pädevad asutused seda soosima, eriti piirkondades, mille puhul majanduslik kasu on piiratud. |
| --- | --- |

(26)

5G-võrkude jaoks on võrreldes eelmiste põlvkondade tehnoloogiaga vaja kasutusele võtta tunduvalt rohkem kõrgsagedusalade tugijaamu. Passiivse ja aktiivse taristu jagamine ning traadita taristu ühine paigaldamine võib vähendada tugijaamade kasutuselevõtmise kulusid (sealhulgas lisakulusid), eriti sagedusalade 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz puhul, ja kiirendada nii selle käiku, toetada ulatuslikumat võrguga kaetust ning võimaldada raadiospektri tulemuslikumat ja tõhusamat kasutamist, mis toob kasu tarbijatele. Seega peaksid pädevad asutused seda soosima, eriti piirkondades, mille puhul majanduslik kasu on piiratud.

| (27) | Tiheda traadita 5G-võrgustiku kasutuselevõtul oleks samuti kasu paindlikust lubade andmise korrast, mis soodustab investeeringuid traadita võrkudesse ja tagab tõhusa spektrikasutuse. Kõrgsagedusalad üle 24 GHz (edaspidi „millimeeterlainealad“), nagu sagedusala 24,25–27,5 GHz, võimaldavad suuremahulist raadiospektrit, mille leviomadused on geograafiliselt piiratud. Ehkki üldiselt peaksid liikmesriigid kasutama nappide sagedusalade kasutusõiguste andmisel konkurentsipõhiseid valikumenetlusi, näiteks oksjoneid, võivad sellised menetlused teatavatel juhtudel vähendada tihedasse 5G-võrgustikku investeerimise potentsiaali, aga ka paindlikkust ja sellest tulenevalt spektrikasutuse tõhusust. Hea tavana võiks käsitada seda, kui harmoneeritud millimeeterlainealade jaoks antakse individuaalseid lube, kasutades kiirendatud haldusmenetlust, mis on avatud, objektiivne, proportsionaalne, mittediskrimineeriv ning järgib läbipaistvaid kriteeriume ja menetlusi. |
| --- | --- |

(27)

Tiheda traadita 5G-võrgustiku kasutuselevõtul oleks samuti kasu paindlikust lubade andmise korrast, mis soodustab investeeringuid traadita võrkudesse ja tagab tõhusa spektrikasutuse. Kõrgsagedusalad üle 24 GHz (edaspidi „millimeeterlainealad“), nagu sagedusala 24,25–27,5 GHz, võimaldavad suuremahulist raadiospektrit, mille leviomadused on geograafiliselt piiratud. Ehkki üldiselt peaksid liikmesriigid kasutama nappide sagedusalade kasutusõiguste andmisel konkurentsipõhiseid valikumenetlusi, näiteks oksjoneid, võivad sellised menetlused teatavatel juhtudel vähendada tihedasse 5G-võrgustikku investeerimise potentsiaali, aga ka paindlikkust ja sellest tulenevalt spektrikasutuse tõhusust. Hea tavana võiks käsitada seda, kui harmoneeritud millimeeterlainealade jaoks antakse individuaalseid lube, kasutades kiirendatud haldusmenetlust, mis on avatud, objektiivne, proportsionaalne, mittediskrimineeriv ning järgib läbipaistvaid kriteeriume ja menetlusi.

| (28) | Selleks et vältida erinevaid lahendusi lubade andmisel raadiospektri kasutamiseks piiriüleste traadita teenuste osutamiseks, peaksid liikmesriigid raadiospektri eraldamist omavahel paremini kooskõlastama, soodustamaks sellist traadita ühenduvust, mis toetab liidu tööstuse ümberkujundamist ja digitaalset suveräänsust, tuginedes 5G-taristu paindlikele ja mitme teenuse valmidusega võimalustele. Spektri kooskõlastatud eraldamine on eriti oluline selleks, et rahuldada selliste uute kasutuste ühenduvusvajadusi, mis aitavad kaasa digiüleminekule maantee- ja raudteeliikluse ja -transpordi operatsioonide ning töötleva tööstuse vallas. Ennekõike on need tingimused seotud teenusekvaliteediga, mida väljendatakse suutvuse, läbilaskevõime, latentsusaja, töökindluse, võrguturbe ja vastupanuvõimena. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et vältida erinevaid lahendusi lubade andmisel raadiospektri kasutamiseks piiriüleste traadita teenuste osutamiseks, peaksid liikmesriigid raadiospektri eraldamist omavahel paremini kooskõlastama, soodustamaks sellist traadita ühenduvust, mis toetab liidu tööstuse ümberkujundamist ja digitaalset suveräänsust, tuginedes 5G-taristu paindlikele ja mitme teenuse valmidusega võimalustele. Spektri kooskõlastatud eraldamine on eriti oluline selleks, et rahuldada selliste uute kasutuste ühenduvusvajadusi, mis aitavad kaasa digiüleminekule maantee- ja raudteeliikluse ja -transpordi operatsioonide ning töötleva tööstuse vallas. Ennekõike on need tingimused seotud teenusekvaliteediga, mida väljendatakse suutvuse, läbilaskevõime, latentsusaja, töökindluse, võrguturbe ja vastupanuvõimena.

| (29) | Liikmesriigid peaksid sel eesmärgil andma oma panuse heade tavade kogumisse ja nendes kokku leppima, et luua tihedas koostöös komisjoniga ja raadiospektripoliitika töörühma toetusel olulisi uuenduslikke näiteid piiriülese mõõtmega tööstussektorites, nagu maantee- või raudteetransport (sealhulgas piiriülesed koridorid koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse jaoks) ja nutikad tehased. Selliste tavade rakendamisel võiks ära kasutada ELi rahastatud katseprojektide ja katsete tulemusi vertikaalsetes sektorites, sealhulgas 5G-koridorides. Selliste tavade puhul tuleks esitada asjaomased ühised sagedusvahemikud ning spetsiaalsete (sektoripõhiste) traadita teenuste osutamiseks operaatoritele lubade andmise kord ja tingimused. Loa andmise ühiste menetluste raames võiks käsitleda operaatorite ja tööstussektori sidusrühmade individuaalseid lube, sealhulgast ühist spektrikasutust. Loa andmise ühiste tingimuste raames võiks käsitleda paigaldamist, teenusekvaliteeti, ühist spektrikasutust, traadita süsteemide kooseksisteerimist, liigse spektrivaru soetamist, küberturvalisust ning mobiilsideoperaatorite ja tööstussektori sidusrühmade vahel läbi räägitud kokkuleppeid, samuti meetmeid, et kaitsta lennutranspordi jaoks tähtsat sidet. Sellega seoses peaks raadiospektripoliitika töörühm aitama komisjonil kindlaks teha, kas Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile tuleb anda volitused töötada välja spektrikasutuse ühtlustatud tehnilised tingimused. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid peaksid sel eesmärgil andma oma panuse heade tavade kogumisse ja nendes kokku leppima, et luua tihedas koostöös komisjoniga ja raadiospektripoliitika töörühma toetusel olulisi uuenduslikke näiteid piiriülese mõõtmega tööstussektorites, nagu maantee- või raudteetransport (sealhulgas piiriülesed koridorid koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse jaoks) ja nutikad tehased. Selliste tavade rakendamisel võiks ära kasutada ELi rahastatud katseprojektide ja katsete tulemusi vertikaalsetes sektorites, sealhulgas 5G-koridorides. Selliste tavade puhul tuleks esitada asjaomased ühised sagedusvahemikud ning spetsiaalsete (sektoripõhiste) traadita teenuste osutamiseks operaatoritele lubade andmise kord ja tingimused. Loa andmise ühiste menetluste raames võiks käsitleda operaatorite ja tööstussektori sidusrühmade individuaalseid lube, sealhulgast ühist spektrikasutust. Loa andmise ühiste tingimuste raames võiks käsitleda paigaldamist, teenusekvaliteeti, ühist spektrikasutust, traadita süsteemide kooseksisteerimist, liigse spektrivaru soetamist, küberturvalisust ning mobiilsideoperaatorite ja tööstussektori sidusrühmade vahel läbi räägitud kokkuleppeid, samuti meetmeid, et kaitsta lennutranspordi jaoks tähtsat sidet. Sellega seoses peaks raadiospektripoliitika töörühm aitama komisjonil kindlaks teha, kas Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile tuleb anda volitused töötada välja spektrikasutuse ühtlustatud tehnilised tingimused.

| (30) | Liikmesriigid peaksid kooskõlastama spektrilubade andmise menetlust ja ennekõike kasutama kooskõlas Euroopa elektroonilise side seadustiku artikliga 37 lubade andmise ühist menetlust, kui nad rakendavad heade tavade kogumit, mille liikmesriigid on välja töötanud koostöös komisjoniga. Selline menetlus võib hõlmata ühise spetsiaalse sagedusvahemiku eraldamist üldistel loa andmise tingimustel. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid kooskõlastama spektrilubade andmise menetlust ja ennekõike kasutama kooskõlas Euroopa elektroonilise side seadustiku artikliga 37 lubade andmise ühist menetlust, kui nad rakendavad heade tavade kogumit, mille liikmesriigid on välja töötanud koostöös komisjoniga. Selline menetlus võib hõlmata ühise spetsiaalse sagedusvahemiku eraldamist üldistel loa andmise tingimustel.

| (31) | Meetmepaketi rakendamiseks oleks kasu selgest menetlusest, asjakohasest järelevalvest, suuremast läbipaistvusest ja dialoogist nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(31)

Meetmepaketi rakendamiseks oleks kasu selgest menetlusest, asjakohasest järelevalvest, suuremast läbipaistvusest ja dialoogist nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil.

| (32) | Liikmesriigid peaksid meetmepaketi väljatöötamisel tegutsema üheskoos ja tihedas koostöös komisjoniga. Vajaduse korral peaksid sellega olema tihedalt seotud raadiospektripoliitika töörühm, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet ja riigi reguleerivad asutused, pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik, vaidluste lahendamise organid ja pädevad asutused, kes täidavad ühtse teabepunkti ülesandeid. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriigid peaksid meetmepaketi väljatöötamisel tegutsema üheskoos ja tihedas koostöös komisjoniga. Vajaduse korral peaksid sellega olema tihedalt seotud raadiospektripoliitika töörühm, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet ja riigi reguleerivad asutused, pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik, vaidluste lahendamise organid ja pädevad asutused, kes täidavad ühtse teabepunkti ülesandeid.

| (33) | Käesolev soovitus ei piira konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(33)

Käesolev soovitus ei piira konkurentsiõiguse ja riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   EESMÄRK JA MÕISTED

| 1) | Käesolevas soovituses on esitatud suunised heade tavade (millele viidatakse edaspidi kui „meetmepaketile“) väljatöötamiseks, et toetada ühenduvust, mis aitab kaasa majanduse taastumisele COVID-19 kriisist, keskendudes kolmele valdkonnale, mille eesmärk on ennekõike:






  a) | vähendada elektroonilise side võrkude ja eriti väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtu kulusid ja kiirendada selle käiku, lihtsustades ehitustööde lubade andmise menetlusi, suurendades läbipaistvust ja lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiviga loodud ühtse(te) teabepunkti(de) suutelisust, laiendada juurdepääsu olemasolevale füüsilisele taristule, mis on avaliku sektori asutuste kontrolli all, ja teha kindlaks meetmed, mis aitaksid vähendada väga suure läbilaskevõimega võrkude keskkonnamõju; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

vähendada elektroonilise side võrkude ja eriti väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtu kulusid ja kiirendada selle käiku, lihtsustades ehitustööde lubade andmise menetlusi, suurendades läbipaistvust ja lairibaühenduse kulude vähendamise direktiiviga loodud ühtse(te) teabepunkti(de) suutelisust, laiendada juurdepääsu olemasolevale füüsilisele taristule, mis on avaliku sektori asutuste kontrolli all, ja teha kindlaks meetmed, mis aitaksid vähendada väga suure läbilaskevõimega võrkude keskkonnamõju;

| b) | kui see on vajalik, anda investeeringuid toetavate spektrikasutuse algatuste, samuti õigeaegsete spektri eraldamise menetlustega 5G teedrajavate sagedusalade jaoks õigeaegne ja investeerimissõbralik juurepääs 5G-raadiospektrile; |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik, anda investeeringuid toetavate spektrikasutuse algatuste, samuti õigeaegsete spektri eraldamise menetlustega 5G teedrajavate sagedusalade jaoks õigeaegne ja investeerimissõbralik juurepääs 5G-raadiospektrile;

| c) | kehtestada spektri eraldamise suhtes rangem kooskõlastamismenetlus, mis hõlbustab muu hulgas uuenduslike 5G-teenuste piiriülest osutamist. |
| --- | --- |

c)

kehtestada spektri eraldamise suhtes rangem kooskõlastamismenetlus, mis hõlbustab muu hulgas uuenduslike 5G-teenuste piiriülest osutamist.

| 2) | Käesoleva soovituse kohaldamisel kasutatakse lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivis ja Euroopa elektroonilise side seadustikus sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

2)

2.   MEETMEPAKETI VÄLJATÖÖTAMISE KÄIK

| 3) | Liikmesriigid peaksid tegutsema üheskoos ja tihedas koostöös komisjoniga, et töötada välja käesoleva soovituse 3. 4. ja 5. jaos käsitletud valdkondi puudutav meetmepakett. Kui see on asjakohane, tuleks kaasata:






  a) | elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet, samuti riigi reguleerivad asutused, pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik ja pädevad asutused, kes täidavad ühtse teabepunkti ülesandeid seoses 3. jaos loetletud valdkondadega; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet, samuti riigi reguleerivad asutused, pädevate lairibaühenduse asutuste võrgustik ja pädevad asutused, kes täidavad ühtse teabepunkti ülesandeid seoses 3. jaos loetletud valdkondadega;

| b) | raadiospektripoliitika töörühm ja pädevad riigi reguleerivad asutused seoses 4. ja 5. jaos loetletud valdkondadega. |
| --- | --- |

b)

raadiospektripoliitika töörühm ja pädevad riigi reguleerivad asutused seoses 4. ja 5. jaos loetletud valdkondadega.

| 4) | 20. detsembriks 2020 peaksid liikmesriigid määratlema ning edastama üksteisele ja komisjonile head tavad, nagu on ette nähtud 3. ja 4. jaos. |
| --- | --- |

4)

| 5) | 30. märtsiks 2021 peaksid liikmesriigid jõudma tihedas koostöös komisjoniga meetmepaketi suhtes kokkuleppele. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Liikmesriigid peaksid meetmepaketi rakendama kiirkorras ja tihedas koostöös teiste liikmesriikide, komisjoni ja muude asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Selleks et tagada läbipaistvus ja hõlbustada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, tuleks meetmepakett ning kogu sellega seotud ja edastatud teave avalikustada veebisaidil Europa ja ühtsete teabepunktide kaudu. |
| --- | --- |

7)

3.   LIIDU TASANDI TÕHUSTATUD KOORDINEERIMINE SEOSES VÄGA SUURE LÄBILASKEVÕIMEGA VÕRKUDE KASUTUSELEVÕTU KULUDE VÄHENDAMISE JA SELLE KIIRENDAMISEGA

Lubade andmise menetluste lihtsustamine

| 8) | Liikmesriigid peaksid välja töötama head tavad lubade andmise menetluste täiendavaks optimeerimiseks ulatuses, mis läheb kaugemale lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi kohaldamisalast (mis on määratletud selle artiklis 1), ja neis tavades kokkuleppele jõudma ning hõlbustama kinnipidamist lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud tähtajast ja muudest tingimustest. Eriti peaksid liikmesriigid kaaluma viise, kuidas:






  a) | hõlbustada kinnipidamist lubade andmise või sellest keeldumise suhtes kehtivast kuni 4 kuu pikkusest tähtajast. Et suurendada õiguskindlust ja aidata kaasa halduskoormuse vähendamisele, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust anda taotlusele vaikiv nõusolek juhul, kui nelja kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole tehtud sõnaselget otsust; |
| --- | --- | --- |

8)

a)

hõlbustada kinnipidamist lubade andmise või sellest keeldumise suhtes kehtivast kuni 4 kuu pikkusest tähtajast. Et suurendada õiguskindlust ja aidata kaasa halduskoormuse vähendamisele, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust anda taotlusele vaikiv nõusolek juhul, kui nelja kuu pikkuse perioodi jooksul ei ole tehtud sõnaselget otsust;

| b) | lihtsustada ja optimeerida lubade andmise menetlusi, sealhulgas kehtestades kiirmenetlused lubade andmiseks ja/või võimaldada erandeid, kui see on asjakohane, ja määratleda võrkude kasutuselevõtu liigid, mille puhul neist võiks kasu olla; |
| --- | --- |

b)

lihtsustada ja optimeerida lubade andmise menetlusi, sealhulgas kehtestades kiirmenetlused lubade andmiseks ja/või võimaldada erandeid, kui see on asjakohane, ja määratleda võrkude kasutuselevõtu liigid, mille puhul neist võiks kasu olla;

| c) | anda operaatoritele õigus esitada ühtse teabepunkti kaudu elektroonilisi taotlusi kõigi lubade saamiseks, mis on nõutavad väga suure läbilaskevõimega võrkude elementide kasutuselevõtu jaoks vajalikeks ehitustöödeks; |
| --- | --- |

c)

anda operaatoritele õigus esitada ühtse teabepunkti kaudu elektroonilisi taotlusi kõigi lubade saamiseks, mis on nõutavad väga suure läbilaskevõimega võrkude elementide kasutuselevõtu jaoks vajalikeks ehitustöödeks;

| d) | teha ühtsest teabepunktist ühtne kontaktpunkt, mille kaudu esitada taotlusi selliste ehitustööde jaoks. Sel eesmärgil võidakse nõuda, et ühtne teabepunkt mängiks aktiivset rolli seoses lubade andmise menetluste koordineerimise ja järelevalvega kõigil haldustasanditel. Samuti võidakse nõuda kõnealuste taotlejaid ja pädevaid asutusi kaasavate menetluste kohta teabe vahetamise hõlbustamist, sealhulgas edastades pädeva(te) asutus(t)e tehtud otsuse taotlejale. |
| --- | --- |

d)

teha ühtsest teabepunktist ühtne kontaktpunkt, mille kaudu esitada taotlusi selliste ehitustööde jaoks. Sel eesmärgil võidakse nõuda, et ühtne teabepunkt mängiks aktiivset rolli seoses lubade andmise menetluste koordineerimise ja järelevalvega kõigil haldustasanditel. Samuti võidakse nõuda kõnealuste taotlejaid ja pädevaid asutusi kaasavate menetluste kohta teabe vahetamise hõlbustamist, sealhulgas edastades pädeva(te) asutus(t)e tehtud otsuse taotlejale.

| 9) | Liikmesriigid peaksid samuti kaaluma häid tavasid, et hõlbustada Euroopa elektroonilise side seadustiku artikliga 43 ette nähtud trasside rajamise õiguste andmist juhul, kui neid on vaja väga suure läbilaskevõimega võrkude elementide kasutuselevõtuks. Selliste heade tavadega tuleks tagada, et kui selliste võrguelementide kasutuselevõtuks on vaja nii ehitustöid kui ka trasside rajamise õigusi, annavad pädevad asutused vajalikud load või keelduvad nende andmisest sama tähtaja jooksul, kõige enam 4 kuud pärast taotluse esitamist. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Liikmesriigid peaksid häid tavasid vahetama ja nende suhtes kokku leppima, et tagada väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtuks vajalikeks ehitustöödeks antavate lubade eest võetavate tasude objektiivne põhjendatus, läbipaistvus, mittediskrimineerivus ja proportsionaalsus nende kavandatava eesmärgiga ning see, et need katavad ainult selliste lubade andmisega seotud halduskulud. |
| --- | --- |

10)

Läbipaistvuse parandamine ühtse teabepunkti kaudu

| 11) | Liikmesriigid peaksid välja töötama asjakohased head tavad, et parandada füüsilise taristu alast läbipaistvust, nii et operaatorid saavad hõlpsamini juurde kogu olemasolevale teabele teatava piirkonna taristu kohta. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust suurendada ühtse teabepunkti rolli ja laiendada tema ülesandeid, et hõlmata näiteks geoviidetega teave (kaardid ja digitaalsed mudelid) ja koondada eri allikatest pärinev teave (ennekõike teave, mille on esitanud riigi eri tasandite pädevad asutused, avaliku sektori asutused ja võrguoperaatorid). |
| --- | --- |

11)

| 12) | Liikmesriike kutsutakse üles töötama välja head tavad selle tagamiseks, et kui direktiivi artikli 4 lõikes 1 osutatud teave on avaliku sektori asutuste käsutuses, tehakse see ühtse teabepunkti kaudu elektroonilises vormingus kättesaadavaks. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust teha ühtse teabepunkti kaudu kättesaadavaks selline teave füüsilise taristu kohta, mis läheb kaugemale direktiivis määratletust, nagu taristu geoviidetega asukoht, selle digitaalne mudel ja liik ning milleks seda parasjagu kasutatakse, või siis selle kogu- ja kasutamata võimsus. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Selleks et veelgi suurendada ühtse teabepunkti kaudu kättesaadava teabe hulka ja liike, peaksid liikmesriigid kaaluma nõuet võrguoperaatoritele, et nad teeksid ühtse teabepunkti kaudu ja elektroonilises vormingus kättesaadavaks teabe oma olemasoleva füüsilise taristu kohta, mille nad on teinud konkreetse taotluse alusel kättesaadavaks teistele operaatoritele. |
| --- | --- |

13)

Olemasolevale füüsilisele taristule juurdepääsu õiguste laiendamine

| 14) | Et suurendada selliste vahendite kogust ja liikide arvu, mis on operaatorite jaoks kättesaadavad väga suure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtuks, peaksid liikmesriigid välja töötama head tavad, et anda operaatoritele võimalus saada juurdepääs avaliku sektori asutuste kontrolli all olevale füüsilisele taristule (sealhulgas hoonetele ja tänavainventarile), mis on suuteline majutama väga suure läbilaskevõimega võrkude elemente, seda tingimustel, mis sarnanevad lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi artiklis 3 sätestatutega. |
| --- | --- |

14)

Vaidluste lahendamise mehhanism

| 15) | Liikmesriigid peaksid välja töötama head tavad, et parandada vaidluste lahendamise mehhanismi tõhusust ja tulemuslikkust seoses vaidlustega, mis on seotud juurdepääsuga füüsilisele taristule, ja vaidluste lahendamise organite toimimist, et lahendada asjaomased küsimused võimalikult lühikese aja jooksul ning anda pooltele suuniseid asjakohaste tingimuste ja tasude suhtes, muu hulgas avaldades õigeaegselt nende otsused. |
| --- | --- |

15)

Võrkude keskkonnajalajälje vähendamine

| 16) | Liikmesriike kutsutakse üles töötama välja head tavad, et soodustada selliste elektroonilise side võrkude kasutuselevõttu, mille keskkonnajalajälg oleks väiksem, eriti mis puudutab energiatarbimist ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heidet, sealhulgas:






  a) | kriteeriumid tulevaste võrkude keskkonnasäästlikkuse hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

16)

a)

kriteeriumid tulevaste võrkude keskkonnasäästlikkuse hindamiseks;

| b) | stiimulid operaatoritele keskkonnasäästlike võrkude kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

b)

stiimulid operaatoritele keskkonnasäästlike võrkude kasutuselevõtuks.

Keskkonnamõju hindamine

| 17) | Kui liidu õigusaktide, eriti direktiivi 2001/42/EÜ (keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv), direktiivi 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv) ja direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) kohaselt tuleb teha mõjuhinnang ja eriti juhul, kui ametiasutused valmistavad ette raamistikku projektidele teostusloa andmiseks tulevikus, peaksid liikmesriigid vahetama omavahel häid tavasid selle kohta, kuidas hinnata keskkonnamõju ja võtta arvesse hindamistulemusi etapis, kus keskkonnamõju saab kindlaks teha ja seda hinnata, nagu siis, kui operaatorid esitavad selliste projektide üldkava, millega kaasneb võrkude konkreetne paigaldamine või kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

17)

4.   RIIKLIKU TASANDI MEETMED, ET TAGADA ÕIGEAEGNE JA INVESTEERIMISSÕBRALIK JUURDEPÄÄS 5G-RAADIOSPEKTRILE

Spektrilubade andmise menetluste ajakava

| 18) | Ilma et see piiraks liidu õiguse kohast vääramatu jõu hindamist, peaksid liikmesriigid tagama, et igasugune raadiospektri kasutuslubade menetluste edasilükkamine, mis tuleneb COVID-19 kriisist, on minimaalne ja kestab ainult seni, kuni see on vajalik COVID-19 leviku tõkestamiseks või piiramiseks. Liikmesriigid peaksid sellele vastavalt uuendama kõiki asjaomaseid riiklikke spektri tegevuskavasid. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Heade tavade vahetamise eesmärgil peaksid liikmesriigid Euroopa elektroonilise side seadustiku artikli 35 alusel taotlema vastastikust hindamist, et vaadata eelnevalt läbi eelnõud meetmete kohta, millega antakse õigus kasutada spektrit sagedusalades 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25 –27,5 GHz. |
| --- | --- |

19)

Investeeringute tegemise stiimulid

| 20) | Et anda ülevaade stiimulitest raadiospektri kasutajatele investeerida olulisel määral 5G-võrkude paigaldamisse, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni (eriti raadiospektripoliitika töörühma kaudu) konkreetsetest meetmetest, mida nad peavad headeks tavadeks, sealhulgas meetmetest, mis on riiklikul tasandil rakendatud või mille rakendamist kavandatakse seoses raadiospektri kasutamise lubade andmisega sagedusalades 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25 –27,5 GHz.
  Ennekõike peaksid liikmesriigid teatama kõigist asjakohastest meetmetest, mille eesmärk on:






  a) | propageerida kohaseid baashindu, mis kajastavad miinimumtasusid raadiospektri kasutusõiguste eest; |
| --- | --- | --- |

20)

Ennekõike peaksid liikmesriigid teatama kõigist asjakohastest meetmetest, mille eesmärk on:

a)

propageerida kohaseid baashindu, mis kajastavad miinimumtasusid raadiospektri kasutusõiguste eest;

| b) | vältida spektrivarude nappust, tagades liidu tasandil ühtlustatud raadiospektri täies ulatuses eraldamise; |
| --- | --- |

b)

vältida spektrivarude nappust, tagades liidu tasandil ühtlustatud raadiospektri täies ulatuses eraldamise;

| c) | näha mittediskrimineerival viisil ette võimalus maksta tasusid raadiospektri kasutusõiguste eest osamaksete kaupa kõnealuste õiguste kehtimise perioodil; |
| --- | --- |

c)

näha mittediskrimineerival viisil ette võimalus maksta tasusid raadiospektri kasutusõiguste eest osamaksete kaupa kõnealuste õiguste kehtimise perioodil;

| d) | kasutada sagedusala 24,25–27,5 GHz puhul individuaalsete lubade korda, millega edendatakse selle õigeaegset kasutamist, ennekõike korda, mis tugineb halduslike kiirmenetluste kasutamisele geograafiliselt piiratud kasutusõiguste puhul; |
| --- | --- |

d)

kasutada sagedusala 24,25–27,5 GHz puhul individuaalsete lubade korda, millega edendatakse selle õigeaegset kasutamist, ennekõike korda, mis tugineb halduslike kiirmenetluste kasutamisele geograafiliselt piiratud kasutusõiguste puhul;

| e) | ühendada rahalised stiimulid kohustuste või ametlikus vormis lubadustega kiirendada kvaliteetse traadita ühenduse kättesaadavaks tegemist või seda laiendada; |
| --- | --- |

e)

ühendada rahalised stiimulid kohustuste või ametlikus vormis lubadustega kiirendada kvaliteetse traadita ühenduse kättesaadavaks tegemist või seda laiendada;

| f) | näha kooskõlas konkurentsiõigusega ette võimalus jagada passiivset ja aktiivset taristut, samuti võtta ühiselt kasutusele taristu, mis tugineb raadiospektri kasutamisele. |
| --- | --- |

f)

näha kooskõlas konkurentsiõigusega ette võimalus jagada passiivset ja aktiivset taristut, samuti võtta ühiselt kasutusele taristu, mis tugineb raadiospektri kasutamisele.

5.   LIIDU TASANDI TÕHUSTATUD KOORDINEERIMINE SEOSES SPEKTRI ERALDAMISEGA PIIRIÜLESEKS KASUTAMISEKS

| 21) | Selleks et edendada ühtseid tavasid raadiospektri kasutusõiguste andmisel operaatoritele järgmise põlvkonna (sealhulgas 5G-) traadita taristu kasutuselevõtuks piiriülese tööstusliku kasutuse eesmärgil, peaksid liikmesriigid osana meetmepaketist välja töötama selle valdkonna head tavad ja nende suhtes kokku leppima, muu hulgas seoses järgmisega:






  a) | piiriülese mõõtmega kasutusjuhtumite kindlakstegemine (ennekõike maanteetranspordi, raudteetranspordi ja töötleva tööstuse puhul) kooskõlas liidu prioriteetidega (12) 5G kasutuselevõtu vallas; |
| --- | --- | --- |

21)

a)

piiriülese mõõtmega kasutusjuhtumite kindlakstegemine (ennekõike maanteetranspordi, raudteetranspordi ja töötleva tööstuse puhul) kooskõlas liidu prioriteetidega (12) 5G kasutuselevõtu vallas;

| b) | iga kindlakstehtud kasutusjuhu puhul ühise spetsiaalse sagedusvahemiku määratlemine koos asjakohase ühise loakorraga, samuti selliste lubade juurde kuuluvate tingimustega, mis on vajalikud teenuse jätkumise tagamiseks piiriüleselt ja mis hõlmavad muu hulgas teenusekvaliteeti ja võrguturvet. |
| --- | --- |

b)

iga kindlakstehtud kasutusjuhu puhul ühise spetsiaalse sagedusvahemiku määratlemine koos asjakohase ühise loakorraga, samuti selliste lubade juurde kuuluvate tingimustega, mis on vajalikud teenuse jätkumise tagamiseks piiriüleselt ja mis hõlmavad muu hulgas teenusekvaliteeti ja võrguturvet.

| 22) | Liikmesriike kutsutakse üles kasutama punktis 21 osutatud meetmepaketi häid tavasid asjaomaste kasutajate suhtes oma territooriumil, eriti eesmärgil määrata 30. märtsiks 2022 üheskoos kindlaks Euroopa elektroonilise side seadustiku artikli 37 kohase lubade andmise ühise menetluse ühised aspektid ja see menetlus läbi viia. |
| --- | --- |

22)

6.   ARUANDLUS

| 23) | 30. aprilliks 2021 peaksid kõik liikmesriigid esitama komisjonile tegevuskava meetmepaketi rakendamiseks. |
| --- | --- |

23)

| 24) | 30. aprilliks 2022 peaksid kõik liikmesriigid esitama aruande meetmepaketi rakendamise kohta. |
| --- | --- |

24)

Brüssel, 18. september 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  Nõukogu järeldused Euroopa digituleviku kujundamise kohta, 9. juuni 2020, 8711/20. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/et/pdf

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (ELT L 155, 23.5.2014, lk 1).

3

(4)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/61/EL (kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta) rakendamist (COM(2018)492, 27. juuni 2018).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/899 470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus (ELT L 138, 25.5.2017, lk 131).

9

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016) 588 final).

10

(11)  Komisjoni 26. märtsi 2019. aasta soovitus (EL) 2019/534 — 5G-võrkude küberturvalisus (ELT L 88, 29.3.2019, lk 42).

11

(12)  Vt eelkõige komisjoni teatised COM (2016)587 ja COM(2020)67.

12

---