# Uradni list L 354/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 354 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6326. oktober 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 354

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6326. oktober 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1546 z dne 23. oktobra 2020 o določitvi strukture in podrobne ureditve opisa virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov bruto nacionalnega dohodka in njihovih komponent v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR 2010) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1547 z dne 23. oktobra 2020 o popravku poljske jezikovne različice Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 | 4 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2020/1548 z dne 13. oktobra 2020 o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1549 z dne 22. oktobra 2020 o razveljavitvi Odločbe 2004/200/ES o ukrepih za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1550 z dne 23. oktobra 2020 o vzpostavitvi večletnega programa nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi, za obdobje 2021–2025 | 9 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Sveta (EU) 2020/1551 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve | 19 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1552 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2013/23 o statistiki državnih financ (ECB/2020/50) | 22 |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1553 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2013/24 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1554 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2011/23 glede pogostosti poročanja Evropski centralni banki o kakovosti zunanje statistike (ECB/2020/52) | 26 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1546 z dne 23. oktobra 2020 o določitvi strukture in podrobne ureditve opisa virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov bruto nacionalnega dohodka in njihovih komponent v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR 2010) (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1547 z dne 23. oktobra 2020 o popravku poljske jezikovne različice Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561

4

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2020/1548 z dne 13. oktobra 2020 o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1549 z dne 22. oktobra 2020 o razveljavitvi Odločbe 2004/200/ES o ukrepih za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic v Skupnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 7139)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 7139)

7

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1550 z dne 23. oktobra 2020 o vzpostavitvi večletnega programa nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi, za obdobje 2021–2025

9

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Sveta (EU) 2020/1551 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

19

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1552 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2013/23 o statistiki državnih financ (ECB/2020/50)

22

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1553 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2013/24 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (ECB/2020/51)

24

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2020/1554 z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Smernice ECB/2011/23 glede pogostosti poročanja Evropski centralni banki o kakovosti zunanje statistike (ECB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1546

z dne 23. oktobra 2020

o določitvi strukture in podrobne ureditve opisa virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov bruto nacionalnega dohodka in njihovih komponent v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR 2010)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice v skladu s členom 3(1) Uredbe (EU) 2019/516 Komisiji (Eurostatu) zagotovijo opis virov in metod, ki se uporabijo za izračun agregatov bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (BND) in njihovih komponent. |
| --- | --- |

(1)

Države članice v skladu s členom 3(1) Uredbe (EU) 2019/516 Komisiji (Eurostatu) zagotovijo opis virov in metod, ki se uporabijo za izračun agregatov bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (BND) in njihovih komponent.

| (2) | Bistveno je, da so agregati BND in njihove komponente primerljivi med državami članicami ter da je opis virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, skladen z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili ESR 2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Bistveno je, da so agregati BND in njihove komponente primerljivi med državami članicami ter da je opis virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, skladen z ustreznimi opredelitvami in računovodskimi pravili ESR 2010 (2).

| (3) | Pomembno je, da so opisi virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, v državah članicah redno posodobljeni in dokumentirani. |
| --- | --- |

(3)

Pomembno je, da so opisi virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, v državah članicah redno posodobljeni in dokumentirani.

| (4) | Da bi se olajšale primerljive analize, bi morali opisi metodologije BND upoštevati skupno strukturo, sestavljeno iz vnaprej določenega števila poglavij in procesnih tabel s številčnimi ocenami za referenčno leto. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se olajšale primerljive analize, bi morali opisi metodologije BND upoštevati skupno strukturo, sestavljeno iz vnaprej določenega števila poglavij in procesnih tabel s številčnimi ocenami za referenčno leto.

| (5) | Za preverbo virov, njihovih uporab in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, bi morale države članice Komisiji (Eurostatu) zagotoviti najnovejšo različico opisov metodologije BND v skladu z dogovorjeno časovnico. |
| --- | --- |

(5)

Za preverbo virov, njihovih uporab in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, bi morale države članice Komisiji (Eurostatu) zagotoviti najnovejšo različico opisov metodologije BND v skladu z dogovorjeno časovnico.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Struktura opisa

1.   Države članice pripravijo opis virov in metod, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent (opis metodologije BND). Opis metodologije BND je sestavljen iz 10 poglavij in procesnih tabel BND.

2.   Poglavja so naslednja:

| — | Poglavje 1: Pregled sistema računov |
| --- | --- |

—

Poglavje 1: Pregled sistema računov

| — | Poglavje 2: Politika revizij ter časovnica za revizije in dokončni izračun ocen. Večje revizije od zadnje različice opisa metodologije BND |
| --- | --- |

—

Poglavje 2: Politika revizij ter časovnica za revizije in dokončni izračun ocen. Večje revizije od zadnje različice opisa metodologije BND

| — | Poglavje 3: Proizvodni pristop |
| --- | --- |

—

Poglavje 3: Proizvodni pristop

| — | Poglavje 4: Dohodkovni pristop |
| --- | --- |

—

Poglavje 4: Dohodkovni pristop

| — | Poglavje 5: Izdatkovni pristop |
| --- | --- |

—

Poglavje 5: Izdatkovni pristop

| — | Poglavje 6: Postopek izravnave ali integracije in potrditev ocen |
| --- | --- |

—

Poglavje 6: Postopek izravnave ali integracije in potrditev ocen

| — | Poglavje 7: Pregled popravkov zaradi izčrpnosti |
| --- | --- |

—

Poglavje 7: Pregled popravkov zaradi izčrpnosti

| — | Poglavje 8: Prehod z bruto domačega proizvoda (BDP) na BND |
| --- | --- |

—

Poglavje 8: Prehod z bruto domačega proizvoda (BDP) na BND

| — | Poglavje 9: Glavne uporabljene klasifikacije |
| --- | --- |

—

Poglavje 9: Glavne uporabljene klasifikacije

| — | Poglavje 10: Glavni uporabljeni podatkovni viri |
| --- | --- |

—

Poglavje 10: Glavni uporabljeni podatkovni viri

3.   Procesne tabele BND vključujejo:

| (a) | številčne informacije o ocenah, opravljenih na zaporednih stopnjah postopka izračuna BND za posamezne vrste uporabljenih virov in izvedenih popravkov; |
| --- | --- |

(a)

številčne informacije o ocenah, opravljenih na zaporednih stopnjah postopka izračuna BND za posamezne vrste uporabljenih virov in izvedenih popravkov;

| (b) | številčne informacije o sorazmerni velikosti posameznih vrst uporabljenih virov in izvedenih popravkov v navedenem postopku izračuna; |
| --- | --- |

(b)

številčne informacije o sorazmerni velikosti posameznih vrst uporabljenih virov in izvedenih popravkov v navedenem postopku izračuna;

| (c) | sklicevanja na ustrezna poglavja opisa metodologije BND. |
| --- | --- |

(c)

sklicevanja na ustrezna poglavja opisa metodologije BND.

Člen 2

Podrobna ureditev

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se v opisu virov in metod, ki se uporabljajo pri oceni BND v opisu metodologije BND, uporabljajo izrazi in opredelitve v skladu z ESR 2010; |
| --- | --- |

(a)

se v opisu virov in metod, ki se uporabljajo pri oceni BND v opisu metodologije BND, uporabljajo izrazi in opredelitve v skladu z ESR 2010;

| (b) | je opis virov in metod, ki se uporabljajo pri oceni BND v opisu metodologije BND, celovit in jasen, odraža postopke, veljavne v času priprave opisa metodologije BND, ter vključuje informacije o preoblikovanju podatkov iz statističnih in upravnih virov v ocene nacionalnih računov z uporabo konceptualnih, izravnalnih popravkov in popravkov zaradi izčrpnosti ter postopkov potrjevanja; |
| --- | --- |

(b)

je opis virov in metod, ki se uporabljajo pri oceni BND v opisu metodologije BND, celovit in jasen, odraža postopke, veljavne v času priprave opisa metodologije BND, ter vključuje informacije o preoblikovanju podatkov iz statističnih in upravnih virov v ocene nacionalnih računov z uporabo konceptualnih, izravnalnih popravkov in popravkov zaradi izčrpnosti ter postopkov potrjevanja;

| (c) | so za posamezne faze postopka izračuna BND v prej navedenem opisu navedeni številčni dokazi, ki so skladni z informacijami v procesnih tabelah; |
| --- | --- |

(c)

so za posamezne faze postopka izračuna BND v prej navedenem opisu navedeni številčni dokazi, ki so skladni z informacijami v procesnih tabelah;

| (d) | številčni dokazi temeljijo na zadnjem letu, za katero so na voljo končne ocene (referenčno leto); |
| --- | --- |

(d)

številčni dokazi temeljijo na zadnjem letu, za katero so na voljo končne ocene (referenčno leto);

| (e) | se viri in metode, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, uporabljajo pri izračunu za naslednja leta po referenčnem letu. |
| --- | --- |

(e)

se viri in metode, ki se uporabljajo za izračun agregatov BND in njihovih komponent, uporabljajo pri izračunu za naslednja leta po referenčnem letu.

Člen 3

Časovnica za posodobitev in pošiljanje

1.   Države članice pošljejo opis metodologije BND Komisiji (Eurostatu) do 31. decembra 2021.

2.   Naknadne posodobitve opisa metodologije BND se pripravijo in pošljejo Komisiji (Eurostatu) v 12 mesecih po vsaki večji spremembi virov ali metod za izračun BND. V vsakem primeru se opis metodologije BND posodobi vsaj vsakih 5 let.

3.   Države članice pošljejo opis metodologije BND z elektronskimi sredstvi na enotno vstopno točko za podatke pri Komisiji (Eurostatu).

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 91, 29.3.2019, str. 19.

1

(2)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

2

---

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1547

z dne 23. oktobra 2020

o popravku poljske jezikovne različice Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 91(d) in člena 123 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poljska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 (2) vsebuje napako v prvem pododstavku člena 12(1), zaradi katere je pomen določbe spremenjen. |
| --- | --- |

(1)

Poljska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 (2) vsebuje napako v prvem pododstavku člena 12(1), zaradi katere je pomen določbe spremenjen.

| (2) | Poljsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(2)

Poljsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2018/274 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(ne zadeva slovenskega jezika)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 z dne 11. decembra 2017 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 (UL L 58, 28.2.2018, str. 60).

2

---

SKLEPI

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/5

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2020/1548

z dne 13. oktobra 2020

o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/889/SZVP z dne 25. novembra 2005 o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (1) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih sklepov za namen izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah), vključno s sklepi o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih sklepov za namen izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah), vključno s sklepi o imenovanju vodje misije.

| (2) | PVO je 8. decembra 2017 sprejel Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2430 (2), s katerim je bil Günther FREISLEBEN imenovan za vodjo misije EU BAM Rafah od 4. decembra 2017 do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 8. decembra 2017 sprejel Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2430 (2), s katerim je bil Günther FREISLEBEN imenovan za vodjo misije EU BAM Rafah od 4. decembra 2017 do 30. junija 2018.

| (3) | Mandat Güntherja FREISLEBNA kot vodje misije EU BAM Rafah se je redno podaljševal, nazadnje do 30. oktobra 2020 s Sklepom Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2020/1011 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mandat Güntherja FREISLEBNA kot vodje misije EU BAM Rafah se je redno podaljševal, nazadnje do 30. oktobra 2020 s Sklepom Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2020/1011 (3).

| (4) | Svet je 30. junija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/955 (4) o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP in podaljšanju trajanja misije EU BAM Rafah do 30. junija 2021. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/955 (4) o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP in podaljšanju trajanja misije EU BAM Rafah do 30. junija 2021.

| (5) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 8. oktobra 2020 predlagal, da se za vodjo misije EU BAM Rafah imenuje Mihai-Florin BULGARIU – |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 8. oktobra 2020 predlagal, da se za vodjo misije EU BAM Rafah imenuje Mihai-Florin BULGARIU –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mihai-Florin BULGARIU se imenuje za vodjo Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) od 1. novembra 2020 do 30. junija 2021.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. novembra 2020.

V Bruslju, 13. oktobra 2020

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  UL L 327, 14.12.2005, str. 28.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2430 z dne 8. decembra 2017 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) (UL L 344, 23.12.2017, str. 9).

2

(3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2020/1011 z dne 2. julija 2020 o podaljšanju mandata vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2020) (UL L 224, 13.7.2020, str. 9).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/955 z dne 30. junija 2020 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 212, 3.7.2020, str. 18).

4

---

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/7

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1549

z dne 22. oktobra 2020

o razveljavitvi Odločbe 2004/200/ES o ukrepih za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic v Skupnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 7139)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti člena 30(1) in člena 37(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2004/200/ES (2) določa ukrepe za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic na semenih paradižnika Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Taki ukrepi se ne uporabljajo za semena, namenjena končnemu potrošniku. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2004/200/ES (2) določa ukrepe za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic na semenih paradižnika Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Taki ukrepi se ne uporabljajo za semena, namenjena končnemu potrošniku.

| (2) | Škodljivi organizem ni bil naveden v Prilogi I ali II k Direktivi Sveta 2000/29/ES (3) in zanj veljajo le posebne zahteve iz Odločbe 2004/200/ES. |
| --- | --- |

(2)

Škodljivi organizem ni bil naveden v Prilogi I ali II k Direktivi Sveta 2000/29/ES (3) in zanj veljajo le posebne zahteve iz Odločbe 2004/200/ES.

| (3) | Po ponovni oceni fitosanitarnega statusa je bil navedeni škodljivi organizem vključen v del F Priloge IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (4), in sicer je bil uvrščen na seznam nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in določenih rastlin za saditev z ustreznimi kategorijami in pragovi za zadevno zelenjadnično seme. Zanj veljajo tudi ukrepi iz dela E Priloge V k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Po ponovni oceni fitosanitarnega statusa je bil navedeni škodljivi organizem vključen v del F Priloge IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (4), in sicer je bil uvrščen na seznam nadzorovanih nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in določenih rastlin za saditev z ustreznimi kategorijami in pragovi za zadevno zelenjadnično seme. Zanj veljajo tudi ukrepi iz dela E Priloge V k navedeni uredbi.

| (4) | Zato je Odločba 2004/200/ES zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Zato je Odločba 2004/200/ES zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2004/200/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 22. oktobra 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

1

(2)  Odločba Komisije 2004/200/ES z dne 27. februarja 2004 o ukrepih za preprečevanje vnosa in širjenja virusa Pepino mosaic v Skupnosti (UL L 64, 2.3.2004, str. 43).

2

(3)  Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (UL L 169, 10.7.2000, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (UL L 319, 10.12.2019, str. 1).

4

---

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/9

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1550

z dne 23. oktobra 2020

o vzpostavitvi večletnega programa nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi, za obdobje 2021–2025

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 118(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za izvrševanje zakonodaje Unije o agroživilski verigi so odgovorne države članice, katerih pristojni organi z organiziranjem uradnega nadzora spremljajo in preverjajo, da se zadevne zahteve Unije učinkovito izpolnjujejo in izvršujejo. Poleg tega spremljanja in preverjanja morajo v skladu s členom 116 Uredbe (EU) 2017/625 strokovnjaki Komisije v državah članicah izvajati nadzor, vključno s presojami, za preverjanje uporabe zakonodaje Unije. Ta nadzor Komisije bi bilo treba izvajati na področjih varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin, fitofarmacevtskih sredstev ter delovanja nacionalnih sistemov nadzora in pristojnih organov, ki te sisteme upravljajo, ob upoštevanju sinergij z ureditvami nadzora v okviru skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

(1)

Za izvrševanje zakonodaje Unije o agroživilski verigi so odgovorne države članice, katerih pristojni organi z organiziranjem uradnega nadzora spremljajo in preverjajo, da se zadevne zahteve Unije učinkovito izpolnjujejo in izvršujejo. Poleg tega spremljanja in preverjanja morajo v skladu s členom 116 Uredbe (EU) 2017/625 strokovnjaki Komisije v državah članicah izvajati nadzor, vključno s presojami, za preverjanje uporabe zakonodaje Unije. Ta nadzor Komisije bi bilo treba izvajati na področjih varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin, fitofarmacevtskih sredstev ter delovanja nacionalnih sistemov nadzora in pristojnih organov, ki te sisteme upravljajo, ob upoštevanju sinergij z ureditvami nadzora v okviru skupne kmetijske politike.

| (2) | Komisija je pripravila večletni program nadzora za obdobje 2021–2025, ki je skladen z njenim mandatom in odraža njene prednostne naloge. Ta nadzor izvajajo strokovnjaki Komisije v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje na navedenih področjih. Pri določanju prednostne razvrstitve so bila uporabljena različna merila, med drugim ugotovljeno tveganje za potrošnike, živali ali rastline, pretekli rezultati držav članic na posameznih področjih, obseg proizvodnje ter informacije iz ustreznih virov (na primer informacije Evropske agencije za varnost hrane) in informacije iz sistema upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) in njegovih komponent. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pripravila večletni program nadzora za obdobje 2021–2025, ki je skladen z njenim mandatom in odraža njene prednostne naloge. Ta nadzor izvajajo strokovnjaki Komisije v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje na navedenih področjih. Pri določanju prednostne razvrstitve so bila uporabljena različna merila, med drugim ugotovljeno tveganje za potrošnike, živali ali rastline, pretekli rezultati držav članic na posameznih področjih, obseg proizvodnje ter informacije iz ustreznih virov (na primer informacije Evropske agencije za varnost hrane) in informacije iz sistema upravljanja informacij za uradni nadzor (IMSOC) in njegovih komponent.

| (3) | Ta večletni program nadzora prispeva k evropskemu zelenemu dogovoru (2), ki je prednostno področje Komisije, in k strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, bolj zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (3). Prispeva tudi k spremljanju skupne kmetijske politike v skladu s pravili o navzkrižni skladnosti iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Nadzor, določen v večletnem programu nadzora, Komisiji omogoča, da izpolni svoje pravne obveznosti glede nadzorovanja uporabe prava Unije s preverjanjem, ali je uradni nadzor v državah članicah na zadevnih področjih v skladu z zakonodajo Unije – |
| --- | --- |

(3)

Ta večletni program nadzora prispeva k evropskemu zelenemu dogovoru (2), ki je prednostno področje Komisije, in k strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, bolj zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (3). Prispeva tudi k spremljanju skupne kmetijske politike v skladu s pravili o navzkrižni skladnosti iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Nadzor, določen v večletnem programu nadzora, Komisiji omogoča, da izpolni svoje pravne obveznosti glede nadzorovanja uporabe prava Unije s preverjanjem, ali je uradni nadzor v državah članicah na zadevnih področjih v skladu z zakonodajo Unije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Večletni program nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah, kot je določeno v členu 116(1) Uredbe (EU) 2017/625, za obdobje 2021–2025 je določen v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 23. oktobra 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

4

---

PRILOGA

V tej prilogi je določen program nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah na področjih, zajetih v Uredbi (EU) 2017/625, za obdobje 2021–2025.

Komisija je za zadevno obdobje opredelila nekatera prednostna področja znotraj področij varnosti hrane in krme, kakovosti hrane, zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin, fitofarmacevtskih sredstev ter delovanja nacionalnih sistemov nadzora in pristojnih organov.

Nadzor Komisije se izvaja v vseh državah članicah na vseh prednostnih področjih. Posebna vprašanja, ki jih zajema posamezni nadzor, se prilagodijo razmeram v vsaki državi članici.

Strokovnjaki Komisije izvajajo nadzor, vključno s preverjanji na kraju samem, presojami in analizami na podlagi dokumentacije, v skladu s členom 116 Uredbe (EU) 2017/625.

Večletni program za obdobje 2021–2025 za nadzor, ki ga Komisija izvaja v državah članicah za preverjanje uporabe pravil na področjih iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2017/625, zajema tudi druga področja iz navedene uredbe, kot so goljufije in nadzor nad uvozom. Določen je v poglavjih 1–10 (po področjih in posebnih ciljih) ter poglavju 11 (po letih) te priloge.

1.   Hrana in varnost hrane

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Živila živalskega izvora


  (npr. varnost mesa sesalcev in ptic ter proizvodov iz njega, mleka in mlečnih izdelkov ter ribiških proizvodov in higiena proizvodnje živih školjk) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja proizvodnjo in dajanje na trg živil živalskega izvora (vključno s sledljivostjo in označevanjem, tudi za gensko spremenjene organizme), s posebnim poudarkom na mesu sesalcev in ptic ter proizvodih iz njega, mleku in mlečnih izdelkih, ribiških proizvodih in živih školjkah, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Zoonoze, ki se prenašajo s hrano


  (npr. salmonela) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad zoonozami, ki se prenašajo s hrano, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Živila neživalskega izvora


  (npr. varnost sadja in zelenjave, zelišč, začimb in kalčkov) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja proizvodnjo in dajanje na trg živil neživalskega izvora (vključno s sledljivostjo in označevanjem, tudi za gensko spremenjene organizme), s posebnim poudarkom na mikrobiološki varnosti, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Ostanki v živih živalih in živilih živalskega izvora


  (ostanki zdravil za uporabo v veterinarski medicini, pesticidov in onesnaževal) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini, pesticidov in onesnaževal v živih živalih in živilih živalskega izvora.
  Preveriti, da načrti spremljanja ostankov, ki so jih predložile države članice, izpolnjujejo zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije. |
| Onesnaževala v živilih neživalskega izvora


  (npr. mikotoksini) | Na podlagi večletnih nacionalnih načrtov nadzora držav članic in poročil o njihovem izvajanju preveriti, ali je uradni nadzor nad onesnaževali v živilih neživalskega izvora skladen z zahtevami iz ustrezne veljavne zakonodaje Unije. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Živila živalskega izvora

(npr. varnost mesa sesalcev in ptic ter proizvodov iz njega, mleka in mlečnih izdelkov ter ribiških proizvodov in higiena proizvodnje živih školjk)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja proizvodnjo in dajanje na trg živil živalskega izvora (vključno s sledljivostjo in označevanjem, tudi za gensko spremenjene organizme), s posebnim poudarkom na mesu sesalcev in ptic ter proizvodih iz njega, mleku in mlečnih izdelkih, ribiških proizvodih in živih školjkah, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Zoonoze, ki se prenašajo s hrano

(npr. salmonela)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad zoonozami, ki se prenašajo s hrano, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Živila neživalskega izvora

(npr. varnost sadja in zelenjave, zelišč, začimb in kalčkov)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja proizvodnjo in dajanje na trg živil neživalskega izvora (vključno s sledljivostjo in označevanjem, tudi za gensko spremenjene organizme), s posebnim poudarkom na mikrobiološki varnosti, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Ostanki v živih živalih in živilih živalskega izvora

(ostanki zdravil za uporabo v veterinarski medicini, pesticidov in onesnaževal)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o varnosti hrane, ki ureja ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini, pesticidov in onesnaževal v živih živalih in živilih živalskega izvora.

Preveriti, da načrti spremljanja ostankov, ki so jih predložile države članice, izpolnjujejo zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije.

Onesnaževala v živilih neživalskega izvora

(npr. mikotoksini)

Na podlagi večletnih nacionalnih načrtov nadzora držav članic in poročil o njihovem izvajanju preveriti, ali je uradni nadzor nad onesnaževali v živilih neživalskega izvora skladen z zahtevami iz ustrezne veljavne zakonodaje Unije.

2.   Krma in varnost krme

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Splošna higiena krme


  (higiena krme, odobritev in registracija obratov, sledljivost, označevanje in onesnaževala) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja higieno krme (s posebnim poudarkom na higieni krme, odobritvi in registraciji obratov, onesnaževalih, sledljivosti in označevanju, tudi za gensko spremenjene organizme), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Medicirana krma | Preveriti skladnost držav članic s pravnimi zahtevami Unije, ki urejajo proizvodnjo medicirane krme in se uporabljajo od januarja 2022. |
| Živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi


  (sektor mesa, predelovalni obrati) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi, proizvedenimi v Uniji ali danimi na trg Unije, njihovo uporabo in odstranjevanje, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem, s posebnim poudarkom na sektorju mesa in predelovalnih obratih. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Splošna higiena krme

(higiena krme, odobritev in registracija obratov, sledljivost, označevanje in onesnaževala)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja higieno krme (s posebnim poudarkom na higieni krme, odobritvi in registraciji obratov, onesnaževalih, sledljivosti in označevanju, tudi za gensko spremenjene organizme), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Medicirana krma

Preveriti skladnost držav članic s pravnimi zahtevami Unije, ki urejajo proizvodnjo medicirane krme in se uporabljajo od januarja 2022.

Živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi

(sektor mesa, predelovalni obrati)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi, proizvedenimi v Uniji ali danimi na trg Unije, njihovo uporabo in odstranjevanje, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem, s posebnim poudarkom na sektorju mesa in predelovalnih obratih.

3.   Zdravje živali

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Aktivne epizootske bolezni


  (npr. afriška prašičja kuga, visokopatogena aviarna influenca) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad glavnimi aktivnimi boleznimi živali, kot sta afriška prašičja kuga in visokopatogena aviarna influenca, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano


  (npr. steklina) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad zoonozami, ki se ne prenašajo s hrano, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Enzootske bolezni


  (npr. tuberkuloza, bruceloza) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad enzootskimi boleznimi, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Pripravljenost in preprečevanje


  (načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pripravljenost na obvladovanje več izbruhov epizootskih bolezni, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Aktivne epizootske bolezni

(npr. afriška prašičja kuga, visokopatogena aviarna influenca)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad glavnimi aktivnimi boleznimi živali, kot sta afriška prašičja kuga in visokopatogena aviarna influenca, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano

(npr. steklina)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad zoonozami, ki se ne prenašajo s hrano, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Enzootske bolezni

(npr. tuberkuloza, bruceloza)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad enzootskimi boleznimi, s posebnim poudarkom na ravni izvajanja in učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programov, ki jih sofinancira Komisija, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Pripravljenost in preprečevanje

(načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pripravljenost na obvladovanje več izbruhov epizootskih bolezni, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

4.   Dobrobit živali

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Prevoz


  (za prevoz neprimerne živali, plovila za prevoz rejnih živali, neodstavljena teleta, kontrolne točke za tranzit živali) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit živali pri prevozu, s posebnim poudarkom na za prevoz neprimernih živalih, plovilih za prevoz rejnih živali, neodstavljenih teletih in kontrolnih točkah za tranzit živali, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Na kmetiji


  (kokoši nesnice) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit kokoši nesnic pri reji, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Zakol


  (prežvekovalci, perutnina) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit prežvekovalcev in perutnine pri zakolu, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Prevoz

(za prevoz neprimerne živali, plovila za prevoz rejnih živali, neodstavljena teleta, kontrolne točke za tranzit živali)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit živali pri prevozu, s posebnim poudarkom na za prevoz neprimernih živalih, plovilih za prevoz rejnih živali, neodstavljenih teletih in kontrolnih točkah za tranzit živali, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Na kmetiji

(kokoši nesnice)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit kokoši nesnic pri reji, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Zakol

(prežvekovalci, perutnina)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja dobrobit prežvekovalcev in perutnine pri zakolu, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

5.   Zdravje rastlin

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Izbruhi škodljivih organizmov rastlin


  (škodljivi organizmi rastlin, ki pomenijo resno grožnjo) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad škodljivimi organizmi rastlin, odkritimi na ozemlju Unije, s posebnim poudarkom na škodljivih organizmih, ki pomenijo resno grožnjo, kot so Xylella fastidiosa, virus rjave grbančavosti plodov paradižnika, borova ogorčica, kozlički iz rodu Anoplophora, škodljivi organizmi iz rodu Trioza in drugi škodljivi organizmi, ki se štejejo za prednostne, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Pripravljenost in preprečevanje


  (načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pripravo in posodabljanje načrtov izrednih ukrepov na področju zdravja rastlin. |
| Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije


  (rastlinski potni listi) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o zdravju rastlin, ki ureja premike rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije, s posebnim poudarkom na rastlinskih potnih listih, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Izbruhi škodljivih organizmov rastlin

(škodljivi organizmi rastlin, ki pomenijo resno grožnjo)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja nadzor nad škodljivimi organizmi rastlin, odkritimi na ozemlju Unije, s posebnim poudarkom na škodljivih organizmih, ki pomenijo resno grožnjo, kot so Xylella fastidiosa, virus rjave grbančavosti plodov paradižnika, borova ogorčica, kozlički iz rodu Anoplophora, škodljivi organizmi iz rodu Trioza in drugi škodljivi organizmi, ki se štejejo za prednostne, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Pripravljenost in preprečevanje

(načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pripravo in posodabljanje načrtov izrednih ukrepov na področju zdravja rastlin.

Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije

(rastlinski potni listi)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije o zdravju rastlin, ki ureja premike rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije, s posebnim poudarkom na rastlinskih potnih listih, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

6.   Dajanje na trg in uporaba fitofarmacevtskih sredstev ter trajnostna raba pesticidov

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Fitofarmacevtska sredstva


  (registracija, trženje in uporaba pesticidov, ostanki pesticidov) | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja registracijo, trženje in uporabo fitofarmacevtskih sredstev in ostanke pesticidov, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Trajnostna raba pesticidov | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja trajnostno rabo pesticidov, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Fitofarmacevtska sredstva

(registracija, trženje in uporaba pesticidov, ostanki pesticidov)

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja registracijo, trženje in uporabo fitofarmacevtskih sredstev in ostanke pesticidov, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Trajnostna raba pesticidov

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja trajnostno rabo pesticidov, in izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

7.   Kakovost hrane

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Ekološko kmetijstvo | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pridelavo in označevanje ekoloških proizvodov (vključno s sledljivostjo in označevanjem gensko spremenjenih organizmov), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Geografske označbe | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja proizvodnjo in označevanje proizvodov z geografskimi označbami (zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO), zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP)), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Ekološko kmetijstvo

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja pridelavo in označevanje ekoloških proizvodov (vključno s sledljivostjo in označevanjem gensko spremenjenih organizmov), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Geografske označbe

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja proizvodnjo in označevanje proizvodov z geografskimi označbami (zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO), zajamčena tradicionalna posebnost (ZTP)), ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

8.   Vstop živali in blaga iz tretjih držav v Unijo

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Uradni nadzor nad živalmi in blagom | Preveriti, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja uradnega nadzora nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.
  Preveriti, ali živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo veljavne splošne in posebne zahteve Unije za vstop v Unijo.
  Poseben poudarek bo na pravilih iz Uredbe (EU) 2017/625 ter z njo povezanih delegiranih in izvedbenih aktov. |
| Skladnost mejnih kontrolnih točk | Pred določitvijo mejnih kontrolnih točk, ki jih države članice predlagajo v ta namen, preveriti, ali te mejne kontrolne točke izpolnjujejo minimalne zahteve za mejne kontrolne točke, vključno s kontrolnimi središči, iz veljavne zakonodaje Unije.
  Preveriti, ali mejne kontrolne točke, določene vstopne točke, vstopne točke in mesta prvega vnosa, ki se ponovno določijo v skladu s členom 61(2) Uredbe (EU) 2017/625, izpolnjujejo veljavne minimalne zahteve.
  Preveriti, ali kontrolne točke, ki niso mejne kontrolne točke, iz člena 53(1)(a) Uredbe (EU) 2017/625, izpolnjujejo veljavne minimalne zahteve. |
| Uradni nadzor nad zdravjem rastlin | Preveriti, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja uradnega nadzora nad zdravjem rastlin za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.
  Zagotoviti, da rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo veljavne zahteve Unije na področju zdravja rastlin za vstop v Unijo. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Uradni nadzor nad živalmi in blagom

Preveriti, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja uradnega nadzora nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.

Preveriti, ali živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo veljavne splošne in posebne zahteve Unije za vstop v Unijo.

Poseben poudarek bo na pravilih iz Uredbe (EU) 2017/625 ter z njo povezanih delegiranih in izvedbenih aktov.

Skladnost mejnih kontrolnih točk

Pred določitvijo mejnih kontrolnih točk, ki jih države članice predlagajo v ta namen, preveriti, ali te mejne kontrolne točke izpolnjujejo minimalne zahteve za mejne kontrolne točke, vključno s kontrolnimi središči, iz veljavne zakonodaje Unije.

Preveriti, ali mejne kontrolne točke, določene vstopne točke, vstopne točke in mesta prvega vnosa, ki se ponovno določijo v skladu s členom 61(2) Uredbe (EU) 2017/625, izpolnjujejo veljavne minimalne zahteve.

Preveriti, ali kontrolne točke, ki niso mejne kontrolne točke, iz člena 53(1)(a) Uredbe (EU) 2017/625, izpolnjujejo veljavne minimalne zahteve.

Uradni nadzor nad zdravjem rastlin

Preveriti, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti glede izvajanja uradnega nadzora nad zdravjem rastlin za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.

Zagotoviti, da rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo veljavne zahteve Unije na področju zdravja rastlin za vstop v Unijo.

9.   Antimikrobična odpornost

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij | Preveriti skladnost držav članic z zakonodajo, ki ureja spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij, ter s tem prispevati k celovitemu izvajanju evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (1) iz leta 2017. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij

Preveriti skladnost držav članic z zakonodajo, ki ureja spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij, ter s tem prispevati k celovitemu izvajanju evropskega akcijskega načrta „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (1) iz leta 2017.

10.   Splošni vidiki v agroživilski verigi

| Prednostno področje | Posebni cilji |
| --- | --- |
| Goljufije | Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja odkrivanje goljufivih ali zavajajočih praks v agroživilski verigi in odzivanje nanje, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem. |
| Upoštevanje priporočil, izdanih v okviru presoj


  (sektorsko in splošno) | Preveriti, ali države članice sprejemajo ustrezne nadaljnje ukrepe za odpravo morebitnih posebnih ali sistematičnih pomanjkljivosti, ugotovljenih med nadzorom Komisije. |
| Nadzor nad izvozom | Preveriti uradni nadzor držav članic nad izpolnjevanjem zahtev v zvezi z izvoznimi spričevali. |

Prednostno področje

Posebni cilji

Goljufije

Preveriti skladnost držav članic z veljavno zakonodajo Unije, ki ureja odkrivanje goljufivih ali zavajajočih praks v agroživilski verigi in odzivanje nanje, ter izvajanje uradnega nadzora v zvezi s tem.

Upoštevanje priporočil, izdanih v okviru presoj

(sektorsko in splošno)

Preveriti, ali države članice sprejemajo ustrezne nadaljnje ukrepe za odpravo morebitnih posebnih ali sistematičnih pomanjkljivosti, ugotovljenih med nadzorom Komisije.

Nadzor nad izvozom

Preveriti uradni nadzor držav članic nad izpolnjevanjem zahtev v zvezi z izvoznimi spričevali.

11.   Večletni program nadzora za obdobje 2021–2025 po letih

| Področje | Prednostno področje | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrana in varnost hrane | Živila živalskega izvora | Varnost mesa sesalcev in ptic ter proizvodov iz njega, mleka in mlečnih izdelkov, ribiških proizvodov in živih školjk |
| Zoonoze, ki se prenašajo s hrano | Prednostne zoonoze

  (npr. salmonela) |
| Živila neživalskega izvora | Varnost sadja in zelenjave, zelišč, začimb in kalčkov |
| Ostanki | Ostanki v živih živalih in živilih živalskega izvora |
| Onesnaževala | Onesnaževala v živilih neživalskega izvora |
| Krma in varnost krme | Varnost krme | Splošna higiena krme | |
| | Medicirana krma |
| Živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi | |
| Zdravje živali | Aktivne epizootske bolezni | Prednostne bolezni

  (npr. afriška prašičja kuga, visokopatogena aviarna influenca) |
| Zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano | Prednostne zoonoze

  (npr. steklina) |
| Enzootske bolezni | Bolezni s tekočimi programi izkoreninjenja

  (npr. tuberkuloza, bruceloza) |
| Pripravljenost in preprečevanje | | Načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer na področju zdravja živali |
| Dobrobit živali | Prevoz | | Za prevoz neprimerne živali, plovila za prevoz rejnih živali, neodstavljena teleta | |
| Kontrolne točke za tranzit živali | |
| Na kmetiji | Kokoši nesnice | |
| Zakol | Prežvekovalci, perutnina | |
| Zdravje rastlin | Izbruhi škodljivih organizmov rastlin | Prednostni škodljivi organizmi

  (npr. Xylella fastidiosa, virus rjave grbančavosti plodov paradižnika, borova ogorčica, kozlički iz rodu Anoplophora, škodljivi organizmi iz rodu Trioza) |
| Pripravljenost in preprečevanje | | Načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer na področju zdravja rastlin |
| Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije | | Rastlinski potni listi |
| Fitofarmacevtska sredstva in trajnostna raba pesticidov | Fitofarmacevtska sredstva | | Registracija, trženje in uporaba pesticidov |
| Ostanki pesticidov |
| Trajnostna raba pesticidov | Trajnostna raba pesticidov |

Področje

Prednostno področje

2021

2022

2023

2024

2025

Hrana in varnost hrane

Živila živalskega izvora

Varnost mesa sesalcev in ptic ter proizvodov iz njega, mleka in mlečnih izdelkov, ribiških proizvodov in živih školjk

Zoonoze, ki se prenašajo s hrano

Prednostne zoonoze

(npr. salmonela)

Živila neživalskega izvora

Varnost sadja in zelenjave, zelišč, začimb in kalčkov

Ostanki

Ostanki v živih živalih in živilih živalskega izvora

Onesnaževala

Onesnaževala v živilih neživalskega izvora

Krma in varnost krme

Varnost krme

Splošna higiena krme

Medicirana krma

Živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi

Zdravje živali

Aktivne epizootske bolezni

Prednostne bolezni

(npr. afriška prašičja kuga, visokopatogena aviarna influenca)

Zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano

Prednostne zoonoze

(npr. steklina)

Enzootske bolezni

Bolezni s tekočimi programi izkoreninjenja

(npr. tuberkuloza, bruceloza)

Pripravljenost in preprečevanje

Načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer na področju zdravja živali

Dobrobit živali

Prevoz

Za prevoz neprimerne živali, plovila za prevoz rejnih živali, neodstavljena teleta

Kontrolne točke za tranzit živali

Na kmetiji

Kokoši nesnice

Zakol

Prežvekovalci, perutnina

Zdravje rastlin

Izbruhi škodljivih organizmov rastlin

Prednostni škodljivi organizmi

(npr. Xylella fastidiosa, virus rjave grbančavosti plodov paradižnika, borova ogorčica, kozlički iz rodu Anoplophora, škodljivi organizmi iz rodu Trioza)

Pripravljenost in preprečevanje

Načrtovanje obvladovanja nepredvidljivih razmer na področju zdravja rastlin

Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj Unije

Rastlinski potni listi

Fitofarmacevtska sredstva in trajnostna raba pesticidov

Fitofarmacevtska sredstva

Registracija, trženje in uporaba pesticidov

Ostanki pesticidov

Trajnostna raba pesticidov

Trajnostna raba pesticidov

| Področje | Prednostno področje | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kakovost hrane | Ekološko kmetijstvo | Ekološko kmetijstvo |
| Geografske označbe | Uporaba in označevanje ZOP/ZGO/ZTP |
| Vstop živali in blaga iz tretjih držav v Unijo | Uradni nadzor nad živalmi in blagom | Uradni nadzor nad živalmi in blagom |
| Mejne kontrolne točke | Skladnost mejnih kontrolnih točk |
| Uradni nadzor nad zdravjem rastlin | Uradni nadzor nad zdravjem rastlin za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete | |
| Antimikrobična odpornost | Spremljanje | | Spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij |
| Splošni vidiki v agroživilski verigi | Goljufije | Vzpostavljene ureditve za boj proti goljufivim ali zavajajočim praksam | |
| Nadaljnje spremljanje | Upoštevanje priporočil, izdanih v okviru presoj |
| Izvoz | Nadzor Komisije nad nadzorom držav članic nad izpolnjevanjem zahtev v zvezi z izvoznimi spričevali |

Področje

Prednostno področje

2021

2022

2023

2024

2025

Kakovost hrane

Ekološko kmetijstvo

Ekološko kmetijstvo

Geografske označbe

Uporaba in označevanje ZOP/ZGO/ZTP

Vstop živali in blaga iz tretjih držav v Unijo

Uradni nadzor nad živalmi in blagom

Uradni nadzor nad živalmi in blagom

Mejne kontrolne točke

Skladnost mejnih kontrolnih točk

Uradni nadzor nad zdravjem rastlin

Uradni nadzor nad zdravjem rastlin za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete

Antimikrobična odpornost

Spremljanje

Spremljanje antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij

Splošni vidiki v agroživilski verigi

Goljufije

Vzpostavljene ureditve za boj proti goljufivim ali zavajajočim praksam

Nadaljnje spremljanje

Upoštevanje priporočil, izdanih v okviru presoj

Izvoz

Nadzor Komisije nad nadzorom držav članic nad izpolnjevanjem zahtev v zvezi z izvoznimi spričevali

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

PRIPOROČILA

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/19

---

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2020/1551

z dne 22. oktobra 2020

o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(b) in (e) ter prvega in drugega stavka člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1144 z dne 30. julija 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3).
  Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1186 z dne 7. avgusta 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1144 z dne 30. julija 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3).

Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1186 z dne 7. avgusta 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4).

| (2) | V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice s 1. julijem 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta. |
| --- | --- |

(2)

V Priporočilu Sveta je določeno, da bi morale države članice s 1. julijem 2020 začeti usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Svet bi moral vsaka dva tedna pregledati in po potrebi posodobiti seznam tretjih držav iz Priloge I po tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter po splošni oceni na podlagi metodologije, meril in informacij iz Priporočila Sveta.

| (3) | Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Kanado, Gruzijo in Tunizijo in na seznam dodati Singapur. Treba bi bilo tudi pojasniti, da bi bilo treba – s pridržkom potrditve vzajemnosti – omogočiti potovanje s Posebnim upravnim območjem Hongkong in Posebnim upravnim območjem Macao. |
| --- | --- |

(3)

Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Kanado, Gruzijo in Tunizijo in na seznam dodati Singapur. Treba bi bilo tudi pojasniti, da bi bilo treba – s pridržkom potrditve vzajemnosti – omogočiti potovanje s Posebnim upravnim območjem Hongkong in Posebnim upravnim območjem Macao.

| (4) | Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na svojih notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen od 22. oktobra 2020 še naprej usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(4)

Mejni nadzor ni samo v interesu države članice, na katere zunanjih mejah se opravlja, temveč tudi v interesu vseh držav članic, ki so odpravile nadzor meje na svojih notranjih mejah. Zato bi morale države članice zagotoviti, da bodo ukrepi, sprejeti na zunanjih mejah, usklajeni, s čimer bodo zagotovile, da bo schengensko območje dobro delovalo. Države članice bi morale v ta namen od 22. oktobra 2020 še naprej usklajeno odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta, kot je spremenjeno s tem priporočilom.

| (5) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali ga bo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali ga bo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (6) | To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (5) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

To priporočilo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (5) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja.

| (7) | To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6). |
| --- | --- |

(7)

To priporočilo za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6).

| (8) | To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (7) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8). |
| --- | --- |

(8)

To priporočilo za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (7) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8).

| (9) | To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (9) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10). |
| --- | --- |

(9)

To priporočilo za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (9) v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10).

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporočilo Sveta (EU) 2020/912, kot je spremenjeno s Priporočilom (EU) 2020/1052, s Priporočilom (EU) 2020/1144 in s Priporočilom (EU) 2020/1186, o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve se spremeni:

| (1) | prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Države članice bi morale od 22. oktobra 2020 usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

prvi odstavek točke 1 Priporočila Sveta se nadomesti z naslednjim:

„1.

Države članice bi morale od 22. oktobra 2020 usklajeno in postopoma odpravljati začasno omejitev nenujnih potovanj v EU za rezidente tretjih držav iz Priloge I.“;

| (2) | Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA I
  Tretje države in posebna upravna območja, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah:






  I. | DRŽAVE






  1. | AVSTRALIJA |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Priloga I k Priporočilu se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

Tretje države in posebna upravna območja, na rezidente katerih ne bi smela vplivati začasna omejitev nenujnih potovanj v EU na zunanjih mejah:

I.

DRŽAVE

1.

AVSTRALIJA

| 2. | JAPONSKA |
| --- | --- |

2.

JAPONSKA

| 3. | NOVA ZELANDIJA |
| --- | --- |

3.

NOVA ZELANDIJA

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SINGAPUR |
| --- | --- |

5.

SINGAPUR

| 6. | JUŽNA KOREJA |
| --- | --- |

6.

JUŽNA KOREJA

| 7. | TAJSKA |
| --- | --- |

7.

TAJSKA

| 8. | URUGVAJ |
| --- | --- |

8.

URUGVAJ

| 9. | KITAJSKA (*1) |
| --- | --- |

9.

KITAJSKA (*1)

| II. | POSEBNA UPRAVNA OBMOČJA LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE






  1. | Posebno upravno območje Hongkong (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

POSEBNA UPRAVNA OBMOČJA LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

1.

Posebno upravno območje Hongkong (*1)

| 2. | Posebno upravno območje Macao  (*1) |
| --- | --- |

2.

Posebno upravno območje Macao  (*1)

(*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti"

*1

(*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti"

*1

(*1)  s pridržkom potrditve vzajemnosti"

*1

V Bruslju, 22. oktobra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 208 I, 1.7.2020, str. 1.

1

(2)  
  UL L 230, 17.7.2020, str. 26.

2

(3)  
  UL L 248, 31.7.2020, str. 26.

3

(4)  
  UL L 261, 11.8.2020, str. 83.

4

(5)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

5

(6)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

6

(7)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

7

(8)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

8

(9)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

9

(10)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

10

---

SMERNICE

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/22

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1552

z dne 14. oktobra 2020

o spremembi Smernice ECB/2013/23 o statistiki državnih financ (ECB/2020/50)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in 5.2 in členov 12.1 in 14.3 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (2),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (3) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ocenjevanje kakovosti podatkov na področju statistike državnih financ (SDF) se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno. |
| --- | --- |

(1)

Ocenjevanje kakovosti podatkov na področju statistike državnih financ (SDF) se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno.

| (2) | Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti SDF poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo v skladu s to smernico predložiti Svetu ECB do 30. junija 2023. |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti SDF poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo v skladu s to smernico predložiti Svetu ECB do 30. junija 2023.

| (3) | Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči čim prej. |
| --- | --- |

(3)

Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči čim prej.

| (4) | V zadnjih letih so se pojavila nova orodja za spremljanje. Zato je treba posodobiti obseg ocen, ki se izvajajo v okviru spremljanja kakovosti podatkov in poročanja o kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

(4)

V zadnjih letih so se pojavila nova orodja za spremljanje. Zato je treba posodobiti obseg ocen, ki se izvajajo v okviru spremljanja kakovosti podatkov in poročanja o kakovosti podatkov.

| (5) | Zato je treba Smernico Evropske centralne banke 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Smernico Evropske centralne banke 2014/2/EU (ECB/2013/23) (4) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2013/23 se spremeni:

| (1) | v členu 7 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „2. | Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti SDF. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do 30. junija v letu, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do 30. junija 2023. |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 7 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.

Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti SDF. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do 30. junija v letu, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do 30. junija 2023.

| 3. | Poročilo iz odstavka 2 obravnava najmanj naslednje:






  (a) | zajetje podatkov; |
| --- | --- | --- |

3.

Poročilo iz odstavka 2 obravnava najmanj naslednje:

(a)

zajetje podatkov;

| (b) | stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami;

| (c) | obseg popravkov in |
| --- | --- |

(c)

obseg popravkov in

| (d) | analizo čezmernih uskladitev primanjkljaja in dolga.“; |
| --- | --- |

(d)

analizo čezmernih uskladitev primanjkljaja in dolga.“;

| (2) | v členu 7 se doda naslednji odstavek 4:






  „4. | Kadar Izvršilni odbor ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, lahko po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 7 se doda naslednji odstavek 4:

„4.

Kadar Izvršilni odbor ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, lahko po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu s to smernico od 1. julija 2021. Ne glede na to ravnajo v skladu s členom 1(2) te smernice od dneva, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 14. oktobra 2020

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

1

(2)  
  UL L 174, 26.6.2013, str. 1.

2

(3)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

3

(4)  Smernica Evropske centralne 2014/2/EU banke z dne 25. julija 2013 o statistiki državnih financ (ECB/2013/23) (UL L 2, 7.1.2014, str. 12).

4

---

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/24

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1553

z dne 14. oktobra 2020

o spremembi Smernice ECB/2013/24 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (ECB/2020/51)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in 5.2 in členov 12.1 in 14.3 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ocenjevanje kakovosti četrtletnih finančnih računov euroobmočja po institucionalnih sektorjih se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno. |
| --- | --- |

(1)

Ocenjevanje kakovosti četrtletnih finančnih računov euroobmočja po institucionalnih sektorjih se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno.

| (2) | Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti četrtletnih finančnih računov poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo v skladu s to smernico predložiti Svetu ECB do 30. junija 2023. |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti četrtletnih finančnih računov poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo v skladu s to smernico predložiti Svetu ECB do 30. junija 2023.

| (3) | Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči čim prej. |
| --- | --- |

(3)

Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči čim prej.

| (4) | Skladno z okvirom ECB o kakovosti statistike je primerno, da se nekatere informacije iz teh poročil dajo na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(4)

Skladno z okvirom ECB o kakovosti statistike je primerno, da se nekatere informacije iz teh poročil dajo na voljo javnosti.

| (5) | Zato je treba Smernico Evropske centralne banke 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Smernico Evropske centralne banke 2014/3/EU (ECB/2013/24) (2) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2013/24 se spremeni:

| (1) | v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:






  „2. | Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti četrtletnih finančnih računov. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do 30. junija v letu, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do 30. junija 2023.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.

Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti četrtletnih finančnih računov. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do 30. junija v letu, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do 30. junija 2023.“;

| (2) | v členu 7 se dodajo naslednji odstavki:






  (a) | doda se naslednji odstavek 3:






  „3. | Poročilo iz odstavka 2 obravnava najmanj naslednje:






  (a) | zajetje podatkov; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

v členu 7 se dodajo naslednji odstavki:

(a)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.

Poročilo iz odstavka 2 obravnava najmanj naslednje:

(a)

zajetje podatkov;

| (b) | stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami in |
| --- | --- |

(b)

stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami in

| (c) | obseg popravkov.“; |
| --- | --- |

(c)

obseg popravkov.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek 4:






  „4. | Izvršilni odbor lahko po predložitvi poročila Svetu ECB v skladu z odstavkom 2 to poročilo ali njegov izvleček da na voljo javnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 4:

„4.

Izvršilni odbor lahko po predložitvi poročila Svetu ECB v skladu z odstavkom 2 to poročilo ali njegov izvleček da na voljo javnosti.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek 5:






  „5. | Kadar Izvršilni odbor ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, lahko po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 5:

„5.

Kadar Izvršilni odbor ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, lahko po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu s to smernico od 1. julija 2021. Ne glede na to ravnajo v skladu s členom 1(2)(c) te smernice od dneva, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 14. oktobra 2020

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Smernica Evropske centralne banke 2014/3/EU z dne 25. julija 2013 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (ECB/2013/24) (UL L 2, 7.1.2014, str. 34)

2

---

| 26.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/26

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1554

z dne 14. oktobra 2020

o spremembi Smernice ECB/2011/23 glede pogostosti poročanja Evropski centralni banki o kakovosti zunanje statistike (ECB/2020/52)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 3.1, 3.3, 5.1, 12.1 in 14.3 in člena 16 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ocenjevanje kakovosti podatkov na področju zunanje statistike se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno. |
| --- | --- |

(1)

Ocenjevanje kakovosti podatkov na področju zunanje statistike se izvaja v skladu z okvirom Evropske centralne banke (ECB) o kakovosti statistike in vključuje redna poročila, ki jih Izvršilni odbor predloži Svetu ECB. Spremljanje kakovosti podatkov je ključno in bi moralo biti pravočasno.

| (2) | Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti zunanje statistike poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo Svetu ECB po sprejetju te smernice predložiti do konca leta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti zunanje statistike poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo Svetu ECB po sprejetju te smernice predložiti do konca leta 2022.

| (3) | Koncepti, na katerih temelji zbiranje in priprava zunanje statistike, so zanesljivi in trdno zasidrani v šesti izdaji priročnika Mednarodnega denarnega sklada za plačilno bilanco in stanje mednarodnih naložb (Balance of Payments and International Investment Position Manual – BPM6) (2). Vendar je treba te koncepte pogosto pojasnjevati in nekatera od teh pojasnil so posebej pomembna za natančno pripravo agregatov euroobmočja. Zato je treba posodobiti koncepte v zvezi s finančnim računom in stanjem mednarodnih naložb, ki so določeni v Prilogi III k Smernici Evropske centralne banke 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3). |
| --- | --- |

(3)

Koncepti, na katerih temelji zbiranje in priprava zunanje statistike, so zanesljivi in trdno zasidrani v šesti izdaji priročnika Mednarodnega denarnega sklada za plačilno bilanco in stanje mednarodnih naložb (Balance of Payments and International Investment Position Manual – BPM6) (2). Vendar je treba te koncepte pogosto pojasnjevati in nekatera od teh pojasnil so posebej pomembna za natančno pripravo agregatov euroobmočja. Zato je treba posodobiti koncepte v zvezi s finančnim računom in stanjem mednarodnih naložb, ki so določeni v Prilogi III k Smernici Evropske centralne banke 2012/120/EU (ECB/2011/23) (3).

| (4) | Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči od leta 2022. |
| --- | --- |

(4)

Kadar se ugotovijo resne težave s kakovostjo podatkov, je primerno Izvršilnemu odboru omogočiti, da Svetu ECB predloži dodatna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna. Iz istega razloga je primerno tudi določiti, da se Izvršilnemu odboru izvajanje te možnosti omogoči od leta 2022.

| (5) | Skladno z okvirom ECB o kakovosti statistike je primerno, da se nekatere informacije iz teh poročil dajo na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(5)

Skladno z okvirom ECB o kakovosti statistike je primerno, da se nekatere informacije iz teh poročil dajo na voljo javnosti.

| (6) | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) določa, da mora Izvršilni odbor od 1. marca 2021 letno poročati Svetu ECB o kakovosti podatkov o zunanji statistiki. Da bi dosegli pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB, bi morali obdobje, določeno v Smernici ECB/2011/23, še podaljšati na dvoletno poročanje. Zaradi preglednosti bi bilo torej treba zagotoviti dovolj časa med začetkom uporabe zahteve za letno poročanje v skladu s Smernico (EU) 2018/1151 in začetkom uporabe najnovejše zahteve za dvoletno poročanje v skladu s to smernico. Zato bi bilo treba zahtevati, da nacionalne centralne banke (NCB) in Izvršilni odbor ravnajo v skladu s to smernico od 1. julija 2021. |
| --- | --- |

(6)

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) določa, da mora Izvršilni odbor od 1. marca 2021 letno poročati Svetu ECB o kakovosti podatkov o zunanji statistiki. Da bi dosegli pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB, bi morali obdobje, določeno v Smernici ECB/2011/23, še podaljšati na dvoletno poročanje. Zaradi preglednosti bi bilo torej treba zagotoviti dovolj časa med začetkom uporabe zahteve za letno poročanje v skladu s Smernico (EU) 2018/1151 in začetkom uporabe najnovejše zahteve za dvoletno poročanje v skladu s to smernico. Zato bi bilo treba zahtevati, da nacionalne centralne banke (NCB) in Izvršilni odbor ravnajo v skladu s to smernico od 1. julija 2021.

| (7) | Zato je treba Smernico ECB/2011/23 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Smernico ECB/2011/23 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2011/23 se spremeni:

| (1) | v členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Brez poseganja v naloge spremljanja, ki jih izvaja ECB in so določene v Prilogi V, NCB v sodelovanju z drugimi pristojnimi organi, kot je navedeno v členu 4 in kadar je to primerno, zagotavljajo spremljanje in ocenjevanje kakovosti statističnih informacij, ki so bile dane na voljo ECB. ECB ocenjuje te podatke na podoben način in pravočasno.
  Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti podatkov o zunanji statistiki, ki so bili dani na voljo ECB. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do konca leta, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do konca leta 2022. Izvršilni odbor lahko to poročilo ali njegov izvleček da na voljo javnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Brez poseganja v naloge spremljanja, ki jih izvaja ECB in so določene v Prilogi V, NCB v sodelovanju z drugimi pristojnimi organi, kot je navedeno v členu 4 in kadar je to primerno, zagotavljajo spremljanje in ocenjevanje kakovosti statističnih informacij, ki so bile dane na voljo ECB. ECB ocenjuje te podatke na podoben način in pravočasno.

Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti podatkov o zunanji statistiki, ki so bili dani na voljo ECB. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do konca leta, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do konca leta 2022. Izvršilni odbor lahko to poročilo ali njegov izvleček da na voljo javnosti.“;

| (2) | v členu 6 se doda naslednji odstavek 5:






  „5. | Od 1. januarja 2022 lahko Izvršilni odbor, kadar ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 6 se doda naslednji odstavek 5:

„5.

Od 1. januarja 2022 lahko Izvršilni odbor, kadar ugotovi resne težave s kakovostjo podatkov, po potrebi Svetu ECB predloži dodatna poročila.“;

| (3) | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo k tej smernici. |
| --- | --- |

(3)

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo k tej smernici.

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu s to smernico od 1. julija 2021.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 14. oktobra 2020

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  Dostopno na spletni strani: https://www.imf.org/.

2

(3)  Smernica Evropske centralne banke 2012/120/EU z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (ECB/2011/23) (UL L 65, 3.3.2012, str. 1).

3

(4)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2018/1151 z dne 2. avgusta 2018 o spremembi Smernice ECB/2011/23 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (ECB/2018/19) (UL L 209, 20.8.2018, str. 2).

4

---

PRILOGA

Pododdelek „C. Finančni račun in stanje mednarodnih naložb
  “ oddelka 1 Priloge III k Smernici ECB/2011/23 se nadomesti z naslednjim:

„C.   Finančni račun in stanje mednarodnih naložb

Na splošno se v finančnem računu zajamejo transakcije s finančnimi imetji in obveznostmi med rezidenčnimi in nerezidenčnimi institucionalnimi enotami. Vendar pa bi bilo treba zaradi zagotavljanja pravilne priprave agregatov euroobmočja vse izmenjave finančnih instrumentov, ki so jih izdali nerezidenti, med rezidenčnimi institucionalnimi enotami in vse izmenjave finančnih instrumentov, ki so jih izdali rezidenti, med nerezidenčnimi institucionalnimi enotami zajeti kot finančne transakcije, tj. strogo po pristopu dolžnik/upnik.

Finančni račun prikazuje neto transakcije: neto pridobitve finančnih imetij ustrezajo pridobitvam sredstev, zmanjšanih za zmanjšanje sredstev.

Stanje mednarodnih naložb ob koncu vsakega četrtletja prikazuje vrednost finančnih imetij rezidentov gospodarstva, ki so terjatve do nerezidentov, in obveznosti rezidentov gospodarstva do nerezidentov ter naložbeno zlato, ki se hrani kot rezervna imetja. Razlika med imetji in obveznostmi je neto stanje v stanju mednarodnih naložb in pomeni bodisi neto terjatev ali neto obveznost do tujine.

Vrednost stanja mednarodnih naložb ob koncu obdobja je rezultat stanj ob koncu prejšnjega obdobja, transakcij v tekočem obdobju in drugih sprememb, ki nastanejo zaradi drugih razlogov in ne zaradi transakcij med rezidenti in nerezidenti ter se lahko pripišejo drugim spremembam obsega in prevrednotenjem zaradi sprememb deviznih tečajev ali cen.

V skladu s funkcionalno podrazdelitvijo se čezmejne finančne transakcije in stanja razvrstijo kot neposredne naložbe, naložbe v vrednostne papirje, izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene, druge naložbe in rezervna imetja. Čezmejne finančne transakcije in stanja se nadalje razvrstijo po vrsti instrumenta in institucionalnem sektorju.

Tržne cene so podlaga za vrednotenje transakcij in stanj. Nominalno vrednotenje se uporablja za stanja neprenosljivih instrumentov, in sicer posojil, vlog in drugih terjatev/obveznosti. Vendar pa se vse transakcije s temi instrumenti vrednotijo po tržnih cenah. Zaradi upoštevanja neusklajenosti med tržnim vrednotenjem transakcij in nominalnim vrednotenjem stanj prodajalec zajame prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene v obdobju, v katerem pride do prodaje, ki so enaka razliki med nominalno vrednostjo in vrednostjo transakcije, medtem ko zajame kupec nasprotni znesek kot prevrednotenje zaradi drugih sprememb cene. Podobno se zajamejo transakcije in stanja lastniškega kapitala pri neposrednih naložbah, kadar stanja odražajo lastna sredstva po knjigovodski vrednosti (glej naslednji oddelek).

Finančni račun plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb vključuje protipostavke nastalim dohodkom od instrumentov, ki so razvrščeni v ustrezne funkcionalne kategorije.

6.1   Tuje neposredne naložbe

Neposredne naložbe so povezane z rezidentom enega gospodarstva, ki ima nadzor ali pomembno stopnjo vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. V skladu z mednarodnimi standardi (BPM6) se kot dokazilo za tako razmerje uporablja merilo neposrednega ali posrednega lastništva 10 % glasovalnih pravic ali več v podjetju, ki je rezident enega gospodarstva, s strani vlagatelja, ki je rezident drugega gospodarstva. Na podlagi tega merila lahko neposredno naložbeno razmerje obstaja med različnimi povezanimi podjetji, ne glede na to, ali povezava vključuje eno verigo ali več. To razmerje se lahko razširi na družbe, ki so v razmerju do podjetja, v katero se neposredno vlaga, hčerinske družbe, hčerinske družbe teh hčerinskih družb in pridružena podjetja. Po vzpostavitvi neposredne naložbe se vsi nadaljnji finančni tokovi/imetja med povezanimi subjekti zajamejo kot transakcije/stanja neposrednih naložb.

Lastniški kapital obsega lastniški kapital v podružnicah ter vse deleže v hčerinskih družbah in pridruženih podjetjih. Reinvestirani dohodki so protipostavka deleža neposrednega vlagatelja v dohodkih, ki jih hčerinske družbe ali pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, in dohodkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju ter se zajamejo pod postavko ‚investicijski dohodek‘ (glej oddelek 3.2.3).

Lastniški in dolžniški kapital pri neposrednih naložbah sta nadalje razčlenjena glede na vrsto razmerja med subjekti in glede na smer naložbe. Razlikovati je mogoče med tremi vrstami neposrednih naložbenih razmerij:

| (a) | naložbe neposrednih vlagateljev v podjetjih z neposrednimi naložbami. Ta kategorija vključuje tokove (in stanja) naložb od neposrednega vlagatelja v podjetja z njegovimi neposrednimi naložbami (ne glede na to, ali ima nad njimi neposredni ali posredni nadzor ali vpliv); |
| --- | --- |

(a)

naložbe neposrednih vlagateljev v podjetjih z neposrednimi naložbami. Ta kategorija vključuje tokove (in stanja) naložb od neposrednega vlagatelja v podjetja z njegovimi neposrednimi naložbami (ne glede na to, ali ima nad njimi neposredni ali posredni nadzor ali vpliv);

| (b) | povratne naložbe. Ta vrsta razmerja zajema tokove (in stanja) naložb od podjetij z neposredno naložbo k zadevnemu neposrednemu vlagatelju; |
| --- | --- |

(b)

povratne naložbe. Ta vrsta razmerja zajema tokove (in stanja) naložb od podjetij z neposredno naložbo k zadevnemu neposrednemu vlagatelju;

| (c) | razmerje med sestrskimi podjetji. To zajema tokove (in stanja) med podjetji, ki se medsebojno ne nadzirajo in ne vplivajo drugo na drugo, vendar so vsa pod nadzorom ali vplivom istega neposrednega vlagatelja. |
| --- | --- |

(c)

razmerje med sestrskimi podjetji. To zajema tokove (in stanja) med podjetji, ki se medsebojno ne nadzirajo in ne vplivajo drugo na drugo, vendar so vsa pod nadzorom ali vplivom istega neposrednega vlagatelja.

Za vrednotenje stanj neposrednih naložb se stanje lastniškega kapitala, ki kotira na borzi vrednostnih papirjev, vrednoti po tržnih cenah. Nasprotno se v primeru družb, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, stanje lastniškega kapitala vrednoti na podlagi knjigovodskih vrednosti, pri čemer se uporabi enotna opredelitev, ki jo sestavljajo naslednje računovodske postavke:

| (i) | vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala); |
| --- | --- |

(i)

vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala);

| (ii) | vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi podporami, če jih računovodske smernice štejejo za rezerve družbe); |
| --- | --- |

(ii)

vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi podporami, če jih računovodske smernice štejejo za rezerve družbe);

| (iii) | nerazdeljeni dobiček po pokritju izgube (vključno z rezultati za tekoče leto). |
| --- | --- |

(iii)

nerazdeljeni dobiček po pokritju izgube (vključno z rezultati za tekoče leto).

Pri lastniških vrednostnih papirjih družb, ki ne kotirajo na borzi, se lahko transakcije, ki se zajamejo v finančnem računu, razlikujejo od lastnih sredstev po knjigovodski vrednosti, ki se evidentirajo v stanju mednarodnih naložb. Te razlike se zajamejo kot prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene.

Kot dobra praksa se priporoča, da vse države članice začnejo pripravljati podatke o stanjih lastniškega kapitala pri tujih neposrednih naložbah in reinvestiranih dohodkih na podlagi rezultatov raziskav tujih neposrednih naložb, ki se morajo zbirati vsaj na letni ravni(*).

__________

| (*) | Opustiti je treba naslednje nesprejemljive prakse: (i) prepustitev izbire merila vrednotenja poročevalskim enotam (tržne ali knjigovodske vrednosti); (ii) uporaba metode stalne inventarizacije/akumulacije tokov plačilne bilance za pripravljanje podatkov o stanjih. |
| --- | --- |

(*)

6.2   Naložbe v vrednostne papirje

Naložbe v vrednostne papirje vključujejo transakcije in stanja, ki vključujejo dolžniške ali lastniške vrednostne papirje, razen tistih, ki so vključeni v neposredne naložbe ali rezervna imetja. Naložbe v vrednostne papirje vključujejo lastniške vrednostne papirje, delnice investicijskih skladov in dolžniške vrednostne papirje, razen če se uvrstijo med neposredne naložbe ali rezervna imetja. Naložbe v vrednostne papirje ne vključujejo transakcij, kot so pogodbe o začasni prodaji in posojanje vrednostnih papirjev. Transakcije in stanja naložb v vrednostne papirje se vrednotijo po tržnih cenah. Vendar pa se lahko v primeru naložb v vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, pojavijo razlike v vrednotenju transakcij in stanj, enako kot v primeru neposrednih naložb v delnice, ki ne kotirajo na borzi. Tudi v tem primeru se te razlike zajamejo kot prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene.

Enoten pristop za zbiranje podatkov o naložbah v vrednostne papirje je opredeljen v Prilogi VI.

6.2.1   LASTNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

Lastniški vrednostni papirji obsegajo vse instrumente, ki predstavljajo terjatve do preostale vrednosti družbe ali neprave družbe po poravnavi terjatev vseh upnikov. Za razliko od dolžniških vrednostnih papirjev lastniški vrednostni papirji na splošno ne dajejo imetniku pravice do vnaprej določenega zneska ali zneska, ki se določi na podlagi fiksne formule. Lastniški vrednostni papirji zajemajo delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi.

Delnice, ki kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na priznani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga. Delnice, ki ne kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki ne kotirajo na borzi.

6.2.2   DELNICE INVESTICIJSKIH SKLADOV

Delnice investicijskih skladov izdajo investicijski skladi. Znane so kot ‚enote‘, če je sklad skrbniški sklad. Investicijski skladi so kolektivni naložbeni podjemi, preko katerih vlagatelji združujejo sredstva za naložbe v finančna in/ali nefinančna sredstva. Delnice investicijskih skladov imajo posebno vlogo v finančnem posredovanju kot vrsta kolektivne naložbe v druga sredstva, tako da se identificirajo ločeno od drugih lastniških deležev. Razlikuje se tudi obravnava njihovih dohodkov, ker je treba pripisati reinvestirane dohodke.

6.2.3   DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

Dolžniški vrednostni papirji so prenosljivi instrumenti, ki služijo kot dokazilo o dolgu. Vključujejo menice, obveznice, zapise, prenosljiva potrdila o vlogah, komercialne zapise, zadolžnice, listinjene vrednostne papirje, instrumente denarnega trga in podobne instrumente, s katerimi se običajno trguje na finančnih trgih. Transakcije in stanja dolžniških vrednostnih papirjev se po prvotni zapadlosti delijo na kratkoročne in dolgoročne.

6.2.3.1   KRATKOROČNI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

Kratkoročni dolžniški vrednostni papirji se plačajo na poziv ali se izdajo z začetno zapadlostjo enega leta ali manj. Imetniku na splošno dajejo brezpogojno pravico do prejema določenega fiksnega zneska denarja na določen datum. S temi instrumenti se običajno trguje, z diskontom, na organiziranih trgih; diskont je odvisen od obrestne mere in preostale dobe do zapadlosti.

6.2.3.2   DOLGOROČNI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

Dolgoročni dolžniški vrednostni papirji se izdajo z začetno zapadlostjo, daljšo od enega leta, ali z zapadlostjo, ki ni določena (razen primerov na poziv, ki so vključeni pri kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjih). Imetniku na splošno dajejo (a) brezpogojno pravico do fiksnega denarnega dohodka ali pogodbeno določenega spremenljivega denarnega dohodka (plačilo obresti ni odvisno od dohodka dolžnika) in (b) brezpogojno pravico do fiksnega zneska iz naslova vračila glavnice na določen datum ali datume.

Zajemanje transakcij v plačilni bilanci se opravi, ko upniki ali dolžniki vnesejo terjatev ali obveznost v svoje poslovne knjige. Transakcije se zajamejo na podlagi dejansko prejete ali plačane cene, zmanjšane za provizijo in stroške. V primeru vrednostnih papirjev s kuponi so tako vključene obračunane obresti od zadnjega plačila obresti, v primeru vrednostnih papirjev z diskontom ob izdaji pa so vključene akumulirane obresti od datuma izdaje. Vključitev obračunanih obresti se zahteva za finančni račun plačilne bilance in za stanje mednarodnih naložb; ta zajetja morajo imeti protipostavke v ustreznih računih dohodkov.

6.3   Izvedeni finančni instrumenti (razen rezerv) in delniške opcije za zaposlene

Pogodba o izvedenih finančnih instrumentih je finančni instrument, ki je povezan z drugim specifičnim finančnim instrumentom, kazalnikom ali blagom in preko katerega se lahko na finančnih trgih samostojno trguje s posebnimi finančnimi tveganji (na primer obrestno tveganje, tečajno tveganje, cenovna tveganja v zvezi z lastniškim kapitalom in blagom, kreditno tveganje itd.). Ta kategorija se identificira ločeno od drugih kategorij, ker je povezana s prenosom tveganja in ne z dobavo sredstev ali drugih virov. Za razliko od drugih funkcionalnih kategorij pri izvedenih finančnih instrumentih ne nastane noben primarni dohodek. Neto tokovi, povezani z obrestnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, se zajamejo kot izvedeni finančni instrumenti in ne kot investicijski dohodek. Transakcije in stanja izvedenih finančnih instrumentov se obravnavajo ločeno od vrednosti osnovnih postavk, s katerimi so povezane. V primeru opcij se zajame polna premija (tj. nakupna/prodajna cena opcij in vključena zaračunana storitev). Vračljiva plačila kritja so sestavljena iz denarja ali drugega zavarovanja, ki se položi za zavarovanje nasprotne stranke pred tveganjem neplačila. Razvrstijo se med druge naložbe kot vloge (če so obveznosti dolžnika vključene v širši denarni agregat) ali med druge terjatve/obveznosti. Nevračljiva plačila kritja (znana tudi kot gibljivo kritje) znižajo finančno obveznost, ki jo ustvari izvedeni instrument; zato se razvrstijo kot transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti.

Vrednotenje izvedenih finančnih instrumentov se mora opraviti na podlagi dnevne tržne cene. Spremembe cen izvedenih finančnih instrumentov se zajamejo kot dobički ali izgube (prevrednotenja zaradi sprememb cen). Zajemanje transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti se opravi, ko upniki in dolžniki vnesejo terjatev ali obveznost v svoje poslovne knjige. Zaradi praktičnih problemov, ki jih povzroča razlikovanje tokov imetij in obveznosti pri nekaterih izvedenih finančnih instrumentih, se vse transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti v plačilni bilanci euroobmočja zajamejo na neto osnovi. Stanja imetij in obveznosti iz izvedenih finančnih instrumentov se v statistiki stanja mednarodnih naložb zajamejo na bruto osnovi, razen tistih izvedenih finančnih instrumentov, ki spadajo v kategorijo rezervnih imetij in se zajamejo na neto osnovi. Iz praktičnih razlogov se vgrajeni izvedeni instrumenti ne razlikujejo od osnovnega instrumenta, s katerim so povezani.

Delniške opcije za zaposlene so opcije za nakup lastniškega kapitala družbe, ki se ponudijo zaposlenim te družbe kot oblika plače. Če se z delniško opcijo, odobreno zaposlenim, lahko trguje na finančnih trgih brez omejitev, se razvrsti kot izvedeni finančni instrument.

6.4   Druge naložbe

Druge naložbe je rezidualna kategorija, ki vključuje stanja in transakcije, ki niso vključene med neposredne naložbe, naložbe v vrednostne papirje, izvedene finančne instrumente in delniške opcije za zaposlene ali rezervna imetja. Kolikor naslednji razredi finančnih sredstev in obveznosti niso vključeni med neposredne naložbe ali rezervna imetja, druge naložbe vključujejo: (a) drugi lastniški kapital, (b) gotovino in vloge, (c) posojila (vključno z uporabo kreditov MDS in posojil od MDS), (d) zavarovalne, pokojninske in standardizirane jamstvene sheme, (e) komercialne kredite in predujme, (f) druge terjatve/obveznosti ter (g) dodelitve posebnih pravic črpanja (imetja posebnih pravic črpanja so vključena med rezervna imetja).

Pri posojilih, vlogah in drugih terjatvah/obveznostih, ki se prodajo z diskontom, se lahko vrednosti transakcij, ki se zajamejo v finančnem računu, razlikujejo od nominalnih vrednosti, ki so zajete v stanju mednarodnih naložb. Te razlike se zajamejo kot prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene.

6.4.1   DRUGI LASTNIŠKI KAPITAL

Drugi lastniški kapital vključuje lastniški kapital, ki ni v obliki vrednostnih papirjev, zato ni vključen med naložbe v vrednostne papirje. Udeležba v kapitalu določenih mednarodnih organizacij ni v obliki vrednostnih papirjev in se zato razvrsti kot drugi lastniški kapital.

6.4.2   GOTOVINA IN VLOGE

Gotovina in vloge vključujejo gotovino v obtoku in vloge. Vloge so standardizirane, neprenosljive pogodbe, ki jih na splošno ponujajo institucije, ki sprejemajo vloge, in ki upniku omogočajo polog in pozneje dvig spremenljivega zneska denarja. Vloge običajno vključujejo jamstvo dolžnika, da bo vlagatelju vrnil glavnico.

Razlikovanje med ‚posojili‘ ter ‚gotovino in vlogami‘ temelji na vrsti izposojevalca. To pomeni, da mora biti na strani imetij denar, ki ga sektor rezidenčnih imetnikov denarja dodeli nerezidenčnim bankam, razvrščen kot ‚vloge‘, denar, ki ga sektor rezidenčnih imetnikov denarja dodeli nerezidenčnim nebančnim subjektom (tj. institucionalnim enotam, ki niso banke), pa mora biti razvrščen kot ‚posojila‘. Na strani obveznosti mora biti denar, ki ga prejmejo rezidenčni nebančni subjekti, tj. subjekti, ki niso denarne finančne institucije (MFI), vedno razvrščen kot ‚posojila‘. Končno to razlikovanje pomeni, da morajo biti vse transakcije, v katere so vključene rezidenčne MFI in nerezidenčne banke, razvrščene kot ‚vloge‘.

6.4.3   POSOJILA

Posojila so finančna sredstva, ki (a) nastanejo, kadar upnik posodi sredstva neposredno dolžniku, in (b) so dokumentirana v dokumentih, ki niso prenosljivi. Ta kategorija vključuje vsa posojila, vključno s hipotekarnimi, finančne najeme in repo posle. Vsi repo posli, tj. pogodbe o začasni prodaji, posli prodaje/povratnega nakupa in posojanje vrednostnih papirjev (z izmenjavo gotovine kot zavarovanjem), se obravnavajo kot zavarovana posojila in ne kot dokončni nakupi/prodaje vrednostnih papirjev ter se zajamejo pod ‚druge naložbe‘ v okviru rezidenčnega sektorja, ki opravi posel. Ta obravnava, ki je tudi v skladu z računovodsko prakso bank in drugih finančnih družb, je namenjena boljšemu odražanju ekonomske logike, na kateri slonijo ti finančni instrumenti.

6.4.4   ZAVAROVALNE, POKOJNINSKE IN STANDARDIZIRANE JAMSTVENE SHEME

Ta postavka vključuje naslednje: (a) zavarovalne tehnične rezervacije iz neživljenjskega zavarovanja, (b) pravice iz življenjskega zavarovanja in pravice do rente, (c) pokojninske pravice, terjatve pokojninskih skladov do upravljavcev pokojnin in pravice do nepokojninskih skladov ter (d) rezervacije za terjatve v okviru standardiziranih jamstev.

6.4.5   KOMERCIALNI KREDITI IN PREDUJMI

Komercialni krediti in predujmi so finančne terjatve, ki izvirajo iz kreditov, ki jih dobavitelji blaga in storitev neposredno odobrijo svojim strankam, in predujmi za delo v teku ali za delo, ki ga je šele treba opraviti, v obliki predplačila strank za blago in storitve, ki še niso zagotovljeni. Komercialni krediti in predujmi nastanejo, kadar plačilo za blago ali storitve ni izvršeno istočasno kot sprememba lastništva blaga oziroma zagotovitev storitve.

6.4.6   DRUGE TERJATVE/OBVEZNOSTI

Ta kategorija je sestavljena iz terjatev ali obveznosti, ki niso vključene med komercialne kredite in predujme ali druge instrumente. Obsega finančna imetja in obveznosti, ki nastanejo kot protipostavka transakcijam, kadar obstaja časovna razlika med temi transakcijami in pripadajočimi plačili. Vključuje obveznosti plačila davkov, nakup in prodajo vrednostnih papirjev, nadomestila za posojanje vrednostnih papirjev, nadomestila za posojilo v zlatu, plače, dividende in socialne prispevke, ki so bili obračunani, vendar še niso bili plačani.

6.4.7   DODELITVE POSEBNIH PRAVIC ČRPANJA

Dodelitev posebnih pravic črpanja članicam MDS se prikazuje kot obveznost prejemnika v postavki posebnih pravic črpanja med drugimi naložbami, z nasprotnim vnosom v postavki posebnih pravic črpanja med rezervnimi imetji.

6.5   Rezervna imetja

Rezervna imetja so tista zunanja imetja, s katerimi denarne oblasti lahko razpolagajo in jih nadzirajo za potrebe financiranja plačilne bilance, zaradi interveniranja na deviznih trgih z namenom upravljanja deviznih tečajev in zaradi drugih podobnih namenov (na primer zaradi ohranjanja zaupanja v valuto in gospodarstvo ali zaradi zagotavljanja podlage za zunanje zadolževanje). Rezervna imetja morajo biti sredstva v tuji valuti, terjatve do nerezidentov in sredstva, ki dejansko obstajajo. Potencialna sredstva so izključena. Koncept rezervnih imetij temelji na pojmih ‚nadzor‘ in ‚razpoložljivost za uporabo‘ s strani denarnih oblasti.

Rezervna imetja euroobmočja so sestavljena iz rezervnih imetij Eurosistema, tj. rezervnih imetij ECB in rezervnih imetij, ki jih imajo nacionalne centralne banke (NCB) euroobmočja.

Rezervna imetja morajo biti (i) pod učinkovitim nadzorom denarnega organa Eurosistema, tj. bodisi ECB bodisi NCB euroobmočja, in (ii) visoko likvidne in tržne terjatve ter terjatve do kreditno sposobnih subjektov, ki jih ima Eurosistem do rezidentov zunaj euroobmočja, izražene v konvertibilnih valutah, različnih od eura, ter denarno zlato, rezervne pozicije pri MDS ali posebne pravice črpanja.

Ta opredelitev izrecno izključuje, da bi se devizne terjatve do rezidentov euroobmočja in terjatve v eurih štele za rezervna imetja bodisi na nacionalni ravni bodisi na ravni euroobmočja. Prav tako v opredelitvi rezervnih imetij za euroobmočje v skladu z institucionalnimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije niso zajete devizne pozicije centralne države in/ali ministrstev za finance.

Rezervna imetja ECB so združena v skladu s členom 30 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in se tako šteje, da so pod neposrednim in učinkovitim nadzorom ECB. Dokler ne pride do nadaljnjih prenosov lastništva, so rezervna imetja, ki jih imajo NCB, pod njihovim neposrednim in učinkovitim nadzorom in se obravnavajo kot rezervna imetja posamezne NCB.

Podatki o rezervah Eurosistema se pripravijo na bruto osnovi brez neto izravnave obveznosti, povezanih z rezervami, razen tistih rezervnih imetij, ki so vključena v podkategorijo ‚izvedeni finančni instrumenti‘ in so zajeta na neto osnovi.

Vrednotenje temelji na tržnih cenah, pri čemer se (a) za transakcije uporabljajo tržne cene, ki veljajo v času, ko se transakcija opravi, (b) za imetja pa se uporabijo zaključne srednje tržne cene ob koncu referenčnega obdobja. Veljavni tržni devizni tečaji v času opravljanja transakcije oziroma zaključne srednje tržne cene ob koncu referenčnega obdobja se uporabljajo za preračunavanje transakcij in imetij sredstev v tujih valutah v eure.

Stališče, da bi bila lahko tudi druga devizna likvidnost, ki v statistiki plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ni vključena v postavko rezervnih imetij, pomemben kazalnik sposobnosti države, da izpolnjuje svoje devizne obveznosti, se je razširilo in bilo sprejeto v posebnem standardu MDS za objavljanje statističnih podatkov (Special Data Dissemination Standard). Za izračunavanje devizne likvidnosti morajo biti podatki o bruto rezervah dopolnjeni z informacijami o drugih deviznih sredstvih in obveznostih, povezanih z rezervami. V skladu s tem se mesečni podatki o (bruto) rezervnih imetjih Eurosistema dopolnijo z informacijami o drugih deviznih sredstvih ter vnaprej določenih in potencialnih kratkoročnih neto črpanjih bruto rezervnih imetij, razvrščenih glede na preostalo dobo do zapadlosti. Poleg tega se zahteva valutno razlikovanje med bruto rezervnimi imetji, izraženimi v valutah posebnih pravic črpanja (v celoti), in rezervnimi imetji v drugih valutah (v celoti) s četrtletnim zamikom.

6.5.1   DENARNO ZLATO

Denarno zlato je zlato, do katerega so upravičene denarne oblasti (ali drugi, ki so predmet učinkovitega nadzora denarnih oblasti) in ki se hrani kot rezervna imetja. Vključuje naložbeno zlato in nedodeljene račune za zlato pri nerezidentih, ki zagotavljajo upravičenje za uveljavljanje dobave zlata.

Imetja denarnega zlata morajo ostati nespremenjena v vseh povratnih transakcijah z zlatom (zamenjave zlata, repo posli z zlatom, posojila in vloge v zlatu).

| 6.5.1.1 | Naložbeno zlato je v obliki kovancev, ingotov ali palic s čistostjo najmanj 995 delov na 1 000, vključno s takim naložbenim zlatom na dodeljenih računih za zlato. |
| --- | --- |

6.5.1.1

| 6.5.1.2 | Nedodeljeni računi za zlato pomenijo terjatev zoper upravljavca računa, da dobavi zlato. Pri teh računih je ponudnik računa upravičen do osnove za obvezne rezerve fizično dodeljenega zlata in imetnikom računa izda terjatve, izražene v zlatu. Nedodeljeni računi za zlato, ki se ne razvrstijo kot denarno zlato, se vključijo med druge naložbe kot gotovina in vloge. |
| --- | --- |

6.5.1.2

6.5.2   POSEBNE PRAVICE ČRPANJA

Posebne pravice črpanja so mednarodna rezervna imetja, ki jih ustvari MDS in dodeli članicam za dopolnitev obstoječih uradnih rezerv. Posebne pravice črpanja imajo samo denarne oblasti članic MDS in omejeno število mednarodnih finančnih institucij, ki so pooblaščeni imetniki.

6.5.3   REZERVNA POZICIJA PRI MDS

To je vsota (a) ‚rezervne tranše‘, tj. zneskov v tujih valutah, vključno s posebnimi pravicami črpanja, ki jih lahko država članica črpa pri MDS s kratkim odpovednim rokom; in (b) katere koli zadolženosti MDS po posojilni pogodbi v okviru računa splošnih virov, ki je že dostopen državi članici.

6.5.4   DRUGA REZERVNA IMETJA

Vključujejo gotovino in vloge, vrednostne papirje, izvedene finančne instrumente in druge terjatve. Vloge se nanašajo na tiste, ki so na voljo na poziv. Vrednostni papirji vključujejo likvidne in tržne lastniške in dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo nerezidenti, vključno z delnicami ali enotami investicijskih skladov. Izvedeni finančni instrumenti se zajamejo med rezervnimi imetji le, če so izvedeni instrumenti, ki se nanašajo na upravljanje rezervnih imetij, vključeni v vrednotenje teh imetij. Druge terjatve vključujejo posojila nerezidenčnim nebančnim subjektom, dolgoročna posojila skrbniškemu računu pri MDS in druga finančna sredstva, ki predhodno niso bila vključena, vendar ustrezajo opredelitvi rezervnih imetij.“.

---