# Jurnalul Oficial L 426/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 426 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6317 decembrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 426

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6317 decembrie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/2114 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la selectarea furnizorului de servicii de handling la sol (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2020/2115 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la licențele de operare (
  1
  ) | 4 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2116 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 ca aditiv pentru hrana salmonidelor și extinderea utilizării sale la alți pești osoși, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 244/2007 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2117 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 cu noua denumire drojdie seleniată Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 900/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2118 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 514/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2119 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de porcine (înțărcate), a puilor de carne, a puicuțelor de ouă, a tuturor speciilor aviare minore de carne și a tuturor speciilor aviare minore de ouă și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012 (titularul autorizației: Vetagro SpA) (
  1
  ) | 18 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2120 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1964 în ceea ce privește autorizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  ) | 22 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2121 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind autorizarea unui preparat de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție (titularul autorizației: Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 28 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2122 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de acordare, pentru anul 2021, a accesului nelimitat și scutit de taxe vamale în Uniune pentru anumite mărfuri originare din Norvegia și rezultate din transformarea produselor agricole prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului | 32 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2020/2123 a Comisiei din 11 noiembrie 2020 de acordare a unei derogări privind soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak în temeiul articolului 64 din Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului pentru Republica Federală Germania și Regatul Danemarcei
  [notificată cu numărul C(2020) 7948]

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2124 a Comisiei din 9 decembrie 2020 privind neacordarea unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide Contec Hydrogen Peroxide
  [notificată cu numărul C(2020) 8394] | 54 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2125 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de recunoaștere a guvernului din Nunavut ca organism autorizat să elibereze documente care atestă conformitatea cu Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în vederea introducerii pe piața Uniunii a produselor derivate din focă | 56 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2126 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de stabilire a nivelurilor anuale de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2021-2030 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 58 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2127 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/541 a Comisiei privind echivalența cadrului juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate și operatorilor de piață recunoscuți din Singapore, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 65 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2128 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 9356]

   (
  1
  ) | 68 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/2114 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la selectarea furnizorului de servicii de handling la sol (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2020/2115 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la licențele de operare (
  1
  )

1

4

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2116 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 ca aditiv pentru hrana salmonidelor și extinderea utilizării sale la alți pești osoși, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 244/2007 (
  1
  )

Escherichia coli

1

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2117 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 cu noua denumire drojdie seleniată Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 900/2009 (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Saccharomyces cerevisiae

1

11

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2118 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 514/2010 (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2119 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind reînnoirea autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de porcine (înțărcate), a puilor de carne, a puicuțelor de ouă, a tuturor speciilor aviare minore de carne și a tuturor speciilor aviare minore de ouă și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012 (titularul autorizației: Vetagro SpA) (
  1
  )

1

18

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2120 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1964 în ceea ce privește autorizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  )

1

22

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2121 al Comisiei din 16 decembrie 2020 privind autorizarea unui preparat de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție (titularul autorizației: Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

28

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2122 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de acordare, pentru anul 2021, a accesului nelimitat și scutit de taxe vamale în Uniune pentru anumite mărfuri originare din Norvegia și rezultate din transformarea produselor agricole prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

32

DECIZII

*

Decizia (UE) 2020/2123 a Comisiei din 11 noiembrie 2020 de acordare a unei derogări privind soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak în temeiul articolului 64 din Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului pentru Republica Federală Germania și Regatul Danemarcei
  [notificată cu numărul C(2020) 7948]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2020) 7948]

1

35

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2124 a Comisiei din 9 decembrie 2020 privind neacordarea unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide Contec Hydrogen Peroxide
  [notificată cu numărul C(2020) 8394]

[notificată cu numărul C(2020) 8394]

54

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2125 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de recunoaștere a guvernului din Nunavut ca organism autorizat să elibereze documente care atestă conformitatea cu Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în vederea introducerii pe piața Uniunii a produselor derivate din focă

56

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2126 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de stabilire a nivelurilor anuale de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2021-2030 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

58

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2127 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/541 a Comisiei privind echivalența cadrului juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate și operatorilor de piață recunoscuți din Singapore, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

65

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2128 a Comisiei din 16 decembrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2020) 9356]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2020) 9356]

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/2114 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la selectarea furnizorului de servicii de handling la sol

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (1), în special articolul 24a alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Pandemia de COVID-19 a condus la o scădere bruscă a traficului aerian, provocată de reducerea semnificativă a cererii și de măsurile directe luate de statele membre, precum și de țări terțe, în vederea limitării răspândirii pandemiei. |
| --- | --- |

(1)

Pandemia de COVID-19 a condus la o scădere bruscă a traficului aerian, provocată de reducerea semnificativă a cererii și de măsurile directe luate de statele membre, precum și de țări terțe, în vederea limitării răspândirii pandemiei.

| (2) | Aceste circumstanțe sunt independente de voința transportatorilor aerieni, iar ulterioara anulare voluntară sau obligatorie a serviciilor aeriene de către transportatorii aerieni este un răspuns necesar la aceste circumstanțe. |
| --- | --- |

(2)

Aceste circumstanțe sunt independente de voința transportatorilor aerieni, iar ulterioara anulare voluntară sau obligatorie a serviciilor aeriene de către transportatorii aerieni este un răspuns necesar la aceste circumstanțe.

| (3) | Furnizorii de servicii de handling la sol se confruntă în continuare cu probleme de lichiditate care ar putea declanșa suspendarea serviciilor de handling la sol. La rândul său, acest lucru ar putea duce la limitarea sau suspendarea serviciilor aeroportuare în aeroporturile din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

Furnizorii de servicii de handling la sol se confruntă în continuare cu probleme de lichiditate care ar putea declanșa suspendarea serviciilor de handling la sol. La rândul său, acest lucru ar putea duce la limitarea sau suspendarea serviciilor aeroportuare în aeroporturile din Uniune.

| (4) | Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a permis organismului de administrare al aeroportului sau autorității competente a statului membru ca, în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2020, în cazul în care un furnizor de servicii de handling la sol își încetează activitatea înainte de sfârșitul perioadei pentru care a fost selectat, să aleagă în mod direct un furnizor de servicii de handling la sol care să furnizeze serviciile pentru o perioadă de maximum șase luni sau pentru o perioadă până la 31 decembrie 2020, reținându-se perioada mai lungă. Regulamentul (UE) 2020/696 a acordat, de asemenea, Comisiei competențe delegate pentru a prelungi aceste perioade. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a permis organismului de administrare al aeroportului sau autorității competente a statului membru ca, în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2020, în cazul în care un furnizor de servicii de handling la sol își încetează activitatea înainte de sfârșitul perioadei pentru care a fost selectat, să aleagă în mod direct un furnizor de servicii de handling la sol care să furnizeze serviciile pentru o perioadă de maximum șase luni sau pentru o perioadă până la 31 decembrie 2020, reținându-se perioada mai lungă. Regulamentul (UE) 2020/696 a acordat, de asemenea, Comisiei competențe delegate pentru a prelungi aceste perioade.

| (5) | În conformitate cu articolul 24a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului un raport de sinteză la data de 13 noiembrie 2020. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 24a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului un raport de sinteză la data de 13 noiembrie 2020.

| (6) | Raportul de sinteză al Comisiei subliniază că, în pofida unei creșteri treptate între aprilie și august 2020, nivelurile traficului aerian erau în continuare considerabil mai scăzute în septembrie 2020, comparativ cu aceeași perioadă a anului 2019. Potrivit datelor Eurocontrol, la 25 noiembrie 2020, traficul aerian era cu 63 % mai redus decât la data de 25 noiembrie 2019. |
| --- | --- |

(6)

Raportul de sinteză al Comisiei subliniază că, în pofida unei creșteri treptate între aprilie și august 2020, nivelurile traficului aerian erau în continuare considerabil mai scăzute în septembrie 2020, comparativ cu aceeași perioadă a anului 2019. Potrivit datelor Eurocontrol, la 25 noiembrie 2020, traficul aerian era cu 63 % mai redus decât la data de 25 noiembrie 2019.

| (7) | Deși traiectoria de redresare a nivelului traficului aerian este dificil de preconizat cu exactitate, este rezonabil să se anticipeze că situația va persista în viitorul apropiat și va continua astfel până în decembrie 2021. Pe baza celor mai recente previziuni ale Eurocontrol privind traficul aerian, din septembrie 2020, se preconizează că, în februarie 2021, traficul aerian va fi cu 50 % mai scăzut în comparație cu februarie 2020 (în condițiile unei abordări necoordonate între statele membre în ceea ce privește instituirea de proceduri operaționale și eliminarea restricțiilor naționale). Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul cazurilor de COVID-19 înregistrate săptămânal în Europa a ajuns la 1,77 milioane la 22 noiembrie 2020 (44 % din cazurile noi la nivel mondial), depășind cu mult numărul de cazuri înregistrate în primăvara anului 2020. Datele furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor arată că rata de notificare a cazurilor pe o perioadă de 14 de zile pentru Spațiul Economic European și Regatul Unit a crescut constant începând cu vara anului 2020. Conform raportului său săptămânal de supraveghere din 22 noiembrie 2020, această rată era de 549 la 100 000 de locuitori (interval între țări: 58-1 186). |
| --- | --- |

(7)

Deși traiectoria de redresare a nivelului traficului aerian este dificil de preconizat cu exactitate, este rezonabil să se anticipeze că situația va persista în viitorul apropiat și va continua astfel până în decembrie 2021. Pe baza celor mai recente previziuni ale Eurocontrol privind traficul aerian, din septembrie 2020, se preconizează că, în februarie 2021, traficul aerian va fi cu 50 % mai scăzut în comparație cu februarie 2020 (în condițiile unei abordări necoordonate între statele membre în ceea ce privește instituirea de proceduri operaționale și eliminarea restricțiilor naționale). Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul cazurilor de COVID-19 înregistrate săptămânal în Europa a ajuns la 1,77 milioane la 22 noiembrie 2020 (44 % din cazurile noi la nivel mondial), depășind cu mult numărul de cazuri înregistrate în primăvara anului 2020. Datele furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor arată că rata de notificare a cazurilor pe o perioadă de 14 de zile pentru Spațiul Economic European și Regatul Unit a crescut constant începând cu vara anului 2020. Conform raportului său săptămânal de supraveghere din 22 noiembrie 2020, această rată era de 549 la 100 000 de locuitori (interval între țări: 58-1 186).

| (8) | Este rezonabil să se considere că reducerea persistentă a nivelului traficului aerian este rezultatul impactului pandemiei de COVID-19. Pe baza datelor disponibile cu privire la încrederea consumatorilor în urma pandemiei de COVID-19, în timp ce, în aprilie 2020, circa 60 % din respondenți au indicat că e probabil să reînceapă să utilizeze transportul aerian la câteva luni de la încheierea pandemiei, acest procent a scăzut la 45 % în iunie 2020. Datele disponibile indică astfel în mod clar o legătură între pandemia de COVID-19 și cererea consumatorilor de trafic aerian și nu a existat niciun alt eveniment care să poată explica scăderea acestei cereri. |
| --- | --- |

(8)

Este rezonabil să se considere că reducerea persistentă a nivelului traficului aerian este rezultatul impactului pandemiei de COVID-19. Pe baza datelor disponibile cu privire la încrederea consumatorilor în urma pandemiei de COVID-19, în timp ce, în aprilie 2020, circa 60 % din respondenți au indicat că e probabil să reînceapă să utilizeze transportul aerian la câteva luni de la încheierea pandemiei, acest procent a scăzut la 45 % în iunie 2020. Datele disponibile indică astfel în mod clar o legătură între pandemia de COVID-19 și cererea consumatorilor de trafic aerian și nu a existat niciun alt eveniment care să poată explica scăderea acestei cereri.

| (9) | Raportul de sinteză al Comisiei demonstrează totodată că lipsa de coordonare a restricțiilor, a cerințelor în materie de carantină și a măsurilor de testare naționale introduse de statele membre ca răspuns la numărul tot mai mare de cazuri de COVID-19 din Europa de la jumătatea lunii august, anunțate adesea cu un preaviz foarte scurt, erodează încrederea consumatorilor și duce la scăderea cererii de trafic aerian. |
| --- | --- |

(9)

Raportul de sinteză al Comisiei demonstrează totodată că lipsa de coordonare a restricțiilor, a cerințelor în materie de carantină și a măsurilor de testare naționale introduse de statele membre ca răspuns la numărul tot mai mare de cazuri de COVID-19 din Europa de la jumătatea lunii august, anunțate adesea cu un preaviz foarte scurt, erodează încrederea consumatorilor și duce la scăderea cererii de trafic aerian.

| (10) | Având în vedere nivelul extrem de scăzut al rezervărilor de zboruri, previziunile epidemiologice și previziunile privind traficul aerian menționate mai sus, precum și incertitudinea și imprevizibilitatea măsurilor naționale menite să limiteze răspândirea pandemiei de COVID-19, este rezonabil să se preconizeze că nivelurile scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor care pot fi atribuite pandemiei de COVID-19 vor persista pe tot parcursul anului 2021. Se preconizează că nu se va reveni la nivelurile de trafic de dinaintea pandemiei de COVID-19 mai devreme de câțiva ani. Cu toate acestea, este prea devreme în această etapă să se concluzioneze dacă reducerile de capacitate vor continua și după 2021 la niveluri la fel de semnificative. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere nivelul extrem de scăzut al rezervărilor de zboruri, previziunile epidemiologice și previziunile privind traficul aerian menționate mai sus, precum și incertitudinea și imprevizibilitatea măsurilor naționale menite să limiteze răspândirea pandemiei de COVID-19, este rezonabil să se preconizeze că nivelurile scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor care pot fi atribuite pandemiei de COVID-19 vor persista pe tot parcursul anului 2021. Se preconizează că nu se va reveni la nivelurile de trafic de dinaintea pandemiei de COVID-19 mai devreme de câțiva ani. Cu toate acestea, este prea devreme în această etapă să se concluzioneze dacă reducerile de capacitate vor continua și după 2021 la niveluri la fel de semnificative.

| (11) | Companiile de handling la sol au fost grav afectate de pandemia de COVID-19 și de reducerea traficului aerian cauzată de aceasta. Reducerea semnificativă a numărului de zboruri de la începutul pandemiei a avut un impact negativ asupra veniturilor acestora provenite din furnizarea de servicii de handling la sol în aeroporturile din Uniune. Astfel, numeroși furnizori de servicii de handling la sol s-au confruntat cu dificultăți financiare și mai mulți dintre aceștia au intrat deja în proces de restructurare, au beneficiat de un pachet de salvare acordat de stat sau și-au încetat activitatea. |
| --- | --- |

(11)

Companiile de handling la sol au fost grav afectate de pandemia de COVID-19 și de reducerea traficului aerian cauzată de aceasta. Reducerea semnificativă a numărului de zboruri de la începutul pandemiei a avut un impact negativ asupra veniturilor acestora provenite din furnizarea de servicii de handling la sol în aeroporturile din Uniune. Astfel, numeroși furnizori de servicii de handling la sol s-au confruntat cu dificultăți financiare și mai mulți dintre aceștia au intrat deja în proces de restructurare, au beneficiat de un pachet de salvare acordat de stat sau și-au încetat activitatea.

| (12) | Pe baza previziunilor privind nivelul traficului aerian pentru lunile următoare, este probabil ca aceste condiții dificile de piață din sectorul serviciilor de handling la sol să persiste din cauza numărului limitat de zboruri care urmează să fie furnizate în 2021. Este probabil ca tendința negativă a traficului aerian să agraveze și mai mult situația financiară gravă a furnizorilor de servicii de handling la sol, existând riscul unor noi falimente. În aceste condiții, este probabil ca mai mulți furnizori de servicii de handling la sol din aeroporturile în care numărul de furnizori este limitat să trebuiască să înceteze furnizarea de servicii de handling la sol înainte de sfârșitul perioadei pentru care au fost selectați. Acest lucru ar putea duce la întreruperi bruște ale serviciilor de handling la sol în aceste aeroporturi înainte să poată fi selectat un nou furnizor pe baza procedurii prevăzute la articolul 11 alineatul (1) din Directiva 96/67/CE. |
| --- | --- |

(12)

Pe baza previziunilor privind nivelul traficului aerian pentru lunile următoare, este probabil ca aceste condiții dificile de piață din sectorul serviciilor de handling la sol să persiste din cauza numărului limitat de zboruri care urmează să fie furnizate în 2021. Este probabil ca tendința negativă a traficului aerian să agraveze și mai mult situația financiară gravă a furnizorilor de servicii de handling la sol, existând riscul unor noi falimente. În aceste condiții, este probabil ca mai mulți furnizori de servicii de handling la sol din aeroporturile în care numărul de furnizori este limitat să trebuiască să înceteze furnizarea de servicii de handling la sol înainte de sfârșitul perioadei pentru care au fost selectați. Acest lucru ar putea duce la întreruperi bruște ale serviciilor de handling la sol în aceste aeroporturi înainte să poată fi selectat un nou furnizor pe baza procedurii prevăzute la articolul 11 alineatul (1) din Directiva 96/67/CE.

| (13) | Prin urmare, este oportun să se prelungească perioada de derogare prevăzută la articolul 24a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 de la 1 martie 2020 până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, este oportun să se prelungească perioada de derogare prevăzută la articolul 24a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 de la 1 martie 2020 până la 31 decembrie 2021.

| (14) | Pentru a se evita insecuritatea juridică, în particular pentru organismul de administrare al aeroportului și autoritatea competentă a statului membru, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență descrisă la articolul 25b din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(14)

Pentru a se evita insecuritatea juridică, în particular pentru organismul de administrare al aeroportului și autoritatea competentă a statului membru, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență descrisă la articolul 25b din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 24a din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

| „(2) | Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) litera (e) din Directiva 96/67/CE, în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2021, atunci când un furnizor de servicii de handling la sol își încetează activitatea înainte de sfârșitul perioadei pentru care a fost selectat, organismul de administrare al aeroportului sau autoritatea competentă a statului membru poate alege în mod direct un furnizor de servicii de handling la sol care să furnizeze serviciile pentru o perioadă de maximum șase luni sau pentru o perioadă până la 31 decembrie 2021, reținându-se perioada mai lungă.” |
| --- | --- |

„(2)

Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) litera (e) din Directiva 96/67/CE, în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2021, atunci când un furnizor de servicii de handling la sol își încetează activitatea înainte de sfârșitul perioadei pentru care a fost selectat, organismul de administrare al aeroportului sau autoritatea competentă a statului membru poate alege în mod direct un furnizor de servicii de handling la sol care să furnizeze serviciile pentru o perioadă de maximum șase luni sau pentru o perioadă până la 31 decembrie 2021, reținându-se perioada mai lungă.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate având în vedere pandemia de COVID-19 (JO L 165, 27.5.2020, p. 1).

2

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/4

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2020/2115 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prelungirea temporară a măsurilor excepționale pentru a face față consecințelor pandemiei de COVID-19 referitoare la licențele de operare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (1), în special articolul 9 alineatul (1b),

întrucât:

| (1) | Pandemia de COVID-19 a condus la o scădere bruscă a traficului aerian, provocată de reducerea semnificativă a cererii și de măsurile directe luate de statele membre, precum și de țări terțe, în vederea limitării răspândirii pandemiei. |
| --- | --- |

(1)

Pandemia de COVID-19 a condus la o scădere bruscă a traficului aerian, provocată de reducerea semnificativă a cererii și de măsurile directe luate de statele membre, precum și de țări terțe, în vederea limitării răspândirii pandemiei.

| (2) | Aceste circumstanțe sunt independente de voința transportatorilor aerieni, iar ulterioara anulare voluntară sau obligatorie a serviciilor aeriene de către transportatorii aerieni este un răspuns necesar la aceste circumstanțe. |
| --- | --- |

(2)

Aceste circumstanțe sunt independente de voința transportatorilor aerieni, iar ulterioara anulare voluntară sau obligatorie a serviciilor aeriene de către transportatorii aerieni este un răspuns necesar la aceste circumstanțe.

| (3) | Transportatorii aerieni se confruntă în continuare cu probleme de lichiditate care ar putea atrage după sine, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, suspendarea sau revocarea licenței lor de operare sau înlocuirea acesteia cu o licență temporară, fără a exista o nevoie economică structurală care să ducă la apariția unei astfel de situații. Acordarea unei licențe temporare ar putea transmite un semnal negativ pieței cu privire la capacitatea unui transportator aerian de a supraviețui, ceea ce, la rândul său, ar agrava eventualele probleme financiare, care altminteri ar fi doar temporare. |
| --- | --- |

(3)

Transportatorii aerieni se confruntă în continuare cu probleme de lichiditate care ar putea atrage după sine, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, suspendarea sau revocarea licenței lor de operare sau înlocuirea acesteia cu o licență temporară, fără a exista o nevoie economică structurală care să ducă la apariția unei astfel de situații. Acordarea unei licențe temporare ar putea transmite un semnal negativ pieței cu privire la capacitatea unui transportator aerian de a supraviețui, ceea ce, la rândul său, ar agrava eventualele probleme financiare, care altminteri ar fi doar temporare.

| (4) | Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a permis autorităților competente responsabile cu acordarea licențelor din statele membre să nu revoce sau suspende licența de operare în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2020 în cazul în care evaluarea performanței financiare a fost efectuată în perioada respectivă și cu condiția ca siguranța să nu fie pusă în pericol și să existe o perspectivă realistă de redresare financiară satisfăcătoare în următoarele 12 luni. Regulamentul (UE) 2020/696 a acordat, de asemenea, Comisiei competențe delegate pentru a prelungi perioada cuprinsă între 1 martie 2020 și 31 decembrie 2020, menționată la articolul 9 alineatul (1a). |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a permis autorităților competente responsabile cu acordarea licențelor din statele membre să nu revoce sau suspende licența de operare în perioada 1 martie 2020-31 decembrie 2020 în cazul în care evaluarea performanței financiare a fost efectuată în perioada respectivă și cu condiția ca siguranța să nu fie pusă în pericol și să existe o perspectivă realistă de redresare financiară satisfăcătoare în următoarele 12 luni. Regulamentul (UE) 2020/696 a acordat, de asemenea, Comisiei competențe delegate pentru a prelungi perioada cuprinsă între 1 martie 2020 și 31 decembrie 2020, menționată la articolul 9 alineatul (1a).

| (5) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1c) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului un raport de sinteză la data de 13 noiembrie 2020. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1c) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului un raport de sinteză la data de 13 noiembrie 2020.

| (6) | Raportul de sinteză al Comisiei subliniază că, în pofida unei creșteri treptate între aprilie și august 2020, nivelurile traficului aerian erau în continuare considerabil mai scăzute în septembrie 2020, comparativ cu aceeași perioadă a anului 2019. Potrivit datelor Eurocontrol, la 25 noiembrie 2020, traficul aerian era cu 63 % mai redus decât la data de 25 noiembrie 2019. |
| --- | --- |

(6)

Raportul de sinteză al Comisiei subliniază că, în pofida unei creșteri treptate între aprilie și august 2020, nivelurile traficului aerian erau în continuare considerabil mai scăzute în septembrie 2020, comparativ cu aceeași perioadă a anului 2019. Potrivit datelor Eurocontrol, la 25 noiembrie 2020, traficul aerian era cu 63 % mai redus decât la data de 25 noiembrie 2019.

| (7) | Deși traiectoria de redresare a nivelului traficului aerian este dificil de preconizat cu exactitate, este rezonabil să se anticipeze că situația va persista în viitorul apropiat și va continua astfel până în decembrie 2021. Pe baza celor mai recente previziuni ale Eurocontrol privind traficul aerian, din septembrie 2020, se preconizează că, în februarie 2021, traficul aerian va fi cu 50 % mai scăzut în comparație cu februarie 2020 (în condițiile unei abordări necoordonate între statele membre în ceea ce privește instituirea de proceduri operaționale și eliminarea restricțiilor naționale). Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul cazurilor de COVID-19 înregistrate săptămânal în Europa a ajuns la 1,77 milioane la 22 noiembrie 2020 (44 % din cazurile noi la nivel mondial), depășind cu mult numărul de cazuri înregistrate în primăvara anului 2020. Datele furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor arată că rata de notificare a cazurilor pe o perioadă de 14 de zile pentru Spațiul Economic European și Regatul Unit a crescut constant începând cu vara anului 2020. Conform raportului său săptămânal de supraveghere din 22 noiembrie 2020, această rată era de 549 la 100 000 de locuitori (interval între țări: 58-1 186). |
| --- | --- |

(7)

Deși traiectoria de redresare a nivelului traficului aerian este dificil de preconizat cu exactitate, este rezonabil să se anticipeze că situația va persista în viitorul apropiat și va continua astfel până în decembrie 2021. Pe baza celor mai recente previziuni ale Eurocontrol privind traficul aerian, din septembrie 2020, se preconizează că, în februarie 2021, traficul aerian va fi cu 50 % mai scăzut în comparație cu februarie 2020 (în condițiile unei abordări necoordonate între statele membre în ceea ce privește instituirea de proceduri operaționale și eliminarea restricțiilor naționale). Datele Organizației Mondiale a Sănătății arată că numărul cazurilor de COVID-19 înregistrate săptămânal în Europa a ajuns la 1,77 milioane la 22 noiembrie 2020 (44 % din cazurile noi la nivel mondial), depășind cu mult numărul de cazuri înregistrate în primăvara anului 2020. Datele furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor arată că rata de notificare a cazurilor pe o perioadă de 14 de zile pentru Spațiul Economic European și Regatul Unit a crescut constant începând cu vara anului 2020. Conform raportului său săptămânal de supraveghere din 22 noiembrie 2020, această rată era de 549 la 100 000 de locuitori (interval între țări: 58-1 186).

| (8) | Este rezonabil să se considere că reducerea persistentă a nivelului traficului aerian este rezultatul impactului pandemiei de COVID-19. Pe baza datelor disponibile cu privire la încrederea consumatorilor în urma pandemiei de COVID-19, în timp ce, în aprilie 2020, circa 60 % din respondenți au indicat că e probabil să reînceapă să utilizeze transportul aerian la câteva luni de la încheierea pandemiei, acest procent a scăzut la 45 % în iunie 2020. Datele disponibile indică astfel în mod clar o legătură între pandemia de COVID-19 și cererea consumatorilor de trafic aerian și nu a existat niciun alt eveniment care să poată explica scăderea acestei cereri. |
| --- | --- |

(8)

Este rezonabil să se considere că reducerea persistentă a nivelului traficului aerian este rezultatul impactului pandemiei de COVID-19. Pe baza datelor disponibile cu privire la încrederea consumatorilor în urma pandemiei de COVID-19, în timp ce, în aprilie 2020, circa 60 % din respondenți au indicat că e probabil să reînceapă să utilizeze transportul aerian la câteva luni de la încheierea pandemiei, acest procent a scăzut la 45 % în iunie 2020. Datele disponibile indică astfel în mod clar o legătură între pandemia de COVID-19 și cererea consumatorilor de trafic aerian și nu a existat niciun alt eveniment care să poată explica scăderea acestei cereri.

| (9) | Raportul de sinteză al Comisiei demonstrează totodată că lipsa de coordonare a restricțiilor, a cerințelor în materie de carantină și a măsurilor de testare naționale introduse de statele membre ca răspuns la noile cazuri de COVID-19 din Europa de la jumătatea lunii august, anunțate adesea cu un preaviz foarte scurt, erodează încrederea consumatorilor și duce la scăderea cererii de trafic aerian. |
| --- | --- |

(9)

Raportul de sinteză al Comisiei demonstrează totodată că lipsa de coordonare a restricțiilor, a cerințelor în materie de carantină și a măsurilor de testare naționale introduse de statele membre ca răspuns la noile cazuri de COVID-19 din Europa de la jumătatea lunii august, anunțate adesea cu un preaviz foarte scurt, erodează încrederea consumatorilor și duce la scăderea cererii de trafic aerian.

| (10) | Având în vedere nivelul extrem de scăzut al rezervărilor de zboruri, previziunile epidemiologice și previziunile privind traficul aerian menționate mai sus, precum și incertitudinea și imprevizibilitatea măsurilor naționale menite să limiteze răspândirea pandemiei de COVID-19, este rezonabil să se preconizeze că nivelurile scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor care pot fi atribuite pandemiei de COVID-19 vor persista pe tot parcursul anului 2021. Se preconizează că nu se va reveni la nivelurile de trafic de dinaintea pandemiei de COVID-19 mai devreme de câțiva ani. Cu toate acestea, este prea devreme în această etapă să se concluzioneze dacă reducerile de capacitate vor continua și după 2021 la niveluri la fel de semnificative. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere nivelul extrem de scăzut al rezervărilor de zboruri, previziunile epidemiologice și previziunile privind traficul aerian menționate mai sus, precum și incertitudinea și imprevizibilitatea măsurilor naționale menite să limiteze răspândirea pandemiei de COVID-19, este rezonabil să se preconizeze că nivelurile scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor care pot fi atribuite pandemiei de COVID-19 vor persista pe tot parcursul anului 2021. Se preconizează că nu se va reveni la nivelurile de trafic de dinaintea pandemiei de COVID-19 mai devreme de câțiva ani. Cu toate acestea, este prea devreme în această etapă să se concluzioneze dacă reducerile de capacitate vor continua și după 2021 la niveluri la fel de semnificative.

| (11) | Aceste niveluri scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor ar putea atrage după sine probleme persistente de lichiditate ale transportatorilor aerieni din Uniune în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2020 și 31 decembrie 2021 care pot duce la suspendarea sau revocarea licenței lor de operare sau înlocuirea acesteia cu o licență temporară, fără a exista o nevoie economică structurală care să ducă la apariția unei astfel de situații. |
| --- | --- |

(11)

Aceste niveluri scăzute ale traficului aerian și ale cererii din partea pasagerilor ar putea atrage după sine probleme persistente de lichiditate ale transportatorilor aerieni din Uniune în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2020 și 31 decembrie 2021 care pot duce la suspendarea sau revocarea licenței lor de operare sau înlocuirea acesteia cu o licență temporară, fără a exista o nevoie economică structurală care să ducă la apariția unei astfel de situații.

| (12) | Prin urmare, cu condiția ca siguranța să nu fie pusă în pericol și să existe o perspectivă realistă de redresare financiară satisfăcătoare în termen de 12 luni, este oportun să se permită autorităților competente responsabile cu acordarea licențelor să nu suspende sau revoce licența de operare pe baza evaluărilor performanței financiare efectuate în perioada prelungită cuprinsă între 1 martie 2020 și 31 decembrie 2021. La sfârșitul acestei perioade, transportatorul aerian din Uniune trebuie să facă obiectul procedurii prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, cu condiția ca siguranța să nu fie pusă în pericol și să existe o perspectivă realistă de redresare financiară satisfăcătoare în termen de 12 luni, este oportun să se permită autorităților competente responsabile cu acordarea licențelor să nu suspende sau revoce licența de operare pe baza evaluărilor performanței financiare efectuate în perioada prelungită cuprinsă între 1 martie 2020 și 31 decembrie 2021. La sfârșitul acestei perioade, transportatorul aerian din Uniune trebuie să facă obiectul procedurii prevăzute la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008.

| (13) | Pentru a se evita insecuritatea juridică, în particular pentru autoritățile responsabile cu acordarea licențelor și pentru operatorii aerieni, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență descrisă la articolul 25b din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se evita insecuritatea juridică, în particular pentru autoritățile responsabile cu acordarea licențelor și pentru operatorii aerieni, prezentul regulament trebuie adoptat în conformitate cu procedura de urgență descrisă la articolul 25b din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 și trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, alineatul (1a) se înlocuiește cu următorul text:

„(1a)   Pe baza evaluărilor menționate la alineatul (1) și efectuate între 1 martie 2020 și 31 decembrie 2021, autoritatea competentă responsabilă cu acordarea licențelor poate decide, înainte de încheierea perioadei respective, să nu suspende sau revoce licența de operare a transportatorului aerian din Uniune, cu condiția ca siguranța să nu fie pusă în pericol și să existe o perspectivă realistă de redresare financiară satisfăcătoare în următoarele 12 luni. Respectiva autoritate evaluează performanța transportatorului aerian din Uniune la sfârșitul perioadei de 12 luni și decide dacă licența de operare se suspendă sau se revocă și dacă se acordă o licență temporară în temeiul alineatului (1).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2020/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate având în vedere pandemia de COVID-19 (JO L 165, 27.5.2020, p. 1).

2

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2116 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

privind reînnoirea autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 ca aditiv pentru hrana salmonidelor și extinderea utilizării sale la alți pești osoși, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 244/2007

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații.

| (2) | Monoclorhidratul monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 a fost autorizat timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana salmonidelor, prin Regulamentul (CE) nr. 244/2007 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(2)

Monoclorhidratul monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 a fost autorizat timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana salmonidelor, prin Regulamentul (CE) nr. 244/2007 al Comisiei (2).

| (3) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost transmisă o cerere de reînnoire a autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 ca aditiv pentru hrana salmonidelor. Cererea a inclus o solicitare de schimbare a denumirii tulpinii în Escherichia coli NITE SD 00268 și a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulamentul menționat. În plus, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, în cerere s-a solicitat extinderea utilizării la alți pești osoși. Cererea a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost transmisă o cerere de reînnoire a autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 ca aditiv pentru hrana salmonidelor. Cererea a inclus o solicitare de schimbare a denumirii tulpinii în Escherichia coli NITE SD 00268 și a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulamentul menționat. În plus, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, în cerere s-a solicitat extinderea utilizării la alți pești osoși. Cererea a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | În avizul său din 18 martie 2020 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, monoclorhidratul monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli NITE SD 00268 nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, asupra sănătății consumatorilor sau asupra mediului atunci când este adăugat în proporții corespunzătoare cerințelor aplicabile speciei vizate. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că, deși aditivul în cauză nu este iritant pentru piele, nu a fost posibil să se concluzioneze cu privire la posibilitatea ca aditivul să fie toxic în caz de inhalare, iritant pentru ochi sau sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat deopotrivă că aditivul este o sursă eficace de aminoacid histidină pentru speciile de pești. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat rapoartele referitoare la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmise de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său din 18 martie 2020 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, monoclorhidratul monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli NITE SD 00268 nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, asupra sănătății consumatorilor sau asupra mediului atunci când este adăugat în proporții corespunzătoare cerințelor aplicabile speciei vizate. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că, deși aditivul în cauză nu este iritant pentru piele, nu a fost posibil să se concluzioneze cu privire la posibilitatea ca aditivul să fie toxic în caz de inhalare, iritant pentru ochi sau sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat deopotrivă că aditivul este o sursă eficace de aminoacid histidină pentru speciile de pești. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat rapoartele referitoare la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmise de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli NITE SD 00268 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli NITE SD 00268 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | Ca urmare a reînnoirii autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 a aditiv destinat hranei animalelor în condițiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, ar trebui abrogat Regulamentul (CE) nr. 244/2007. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a reînnoirii autorizării monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 a aditiv destinat hranei animalelor în condițiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, ar trebui abrogat Regulamentul (CE) nr. 244/2007.

| (7) | Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din reînnoirea autorizării. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din reînnoirea autorizării.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se reînnoiește autorizarea monoclorhidratului monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637, aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „aminoacizi, sărurile acestora și produsele analoage”, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

(1)   Monoclorhidratul monohidrat de L-histidină produs de Escherichia coli ATCC 9637 și preamestecurile care îl conțin, produse și etichetate înainte de 6 iulie 2021 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente.

(2)   Materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată pentru animale care conțin substanțele menționate la alineatul (1), produse și etichetate înainte de 6 ianuarie 2022 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente dacă sunt destinate salmonidelor.

Articolul 3

Regulamentul (CE) nr. 244/2007 se abrogă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 244/2007 al Comisiei din 7 martie 2007 privind autorizarea monoclorhidratului monohidrat de L-histidină ca aditiv pentru hrana animalelor (JO L 73, 13.3.2007, p. 6).

2

(3)  
  EFSA Journal 2020;18(4):6072.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor nutriționali. Grupa funcțională: aminoacizi, sărurile acestora și produse analoage. |
| 3c351 | — | Monoclorhidrat monohidrat de L-histidină | Compoziția aditivului

  Pulbere cu un conținut minim de
  98 % monoclorhidrat monohidrat de L-histidină și
  72 % histidină și
  un conținut maxim de 100 ppm de histamină | Pești osoși | — | — | — | 1. | Monoclorhidratul monohidrat de L-histidină poate fi introdus pe piață și utilizat ca aditiv care constă într-un preparat. |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor nutriționali. Grupa funcțională: aminoacizi, sărurile acestora și produse analoage.

3c351

—

Monoclorhidrat monohidrat de L-histidină

Compoziția aditivului

Pulbere cu un conținut minim de

98 % monoclorhidrat monohidrat de L-histidină și

72 % histidină și

un conținut maxim de 100 ppm de histamină

Pești osoși

—

—

—

1.

Monoclorhidratul monohidrat de L-histidină poate fi introdus pe piață și utilizat ca aditiv care constă într-un preparat.

| 2. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic. |
| --- | --- |

2.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic.

| 3. | Declarație care trebuie să apară pe eticheta aditivului și a preamestecului:






  — | „Suplimentarea cu monoclorhidrat monohidrat de L-histidină se limitează la nevoile nutriționale ale animalului țintă, care depind de specie, de starea fiziologică a animalului, de nivelul de performanță, de condițiile de mediu, de nivelul altor aminoacizi în alimentație și de oligoelementele esențiale, precum cuprul și zincul.” |
| --- | --- | --- |

3.

Declarație care trebuie să apară pe eticheta aditivului și a preamestecului:

—

„Suplimentarea cu monoclorhidrat monohidrat de L-histidină se limitează la nevoile nutriționale ale animalului țintă, care depind de specie, de starea fiziologică a animalului, de nivelul de performanță, de condițiile de mediu, de nivelul altor aminoacizi în alimentație și de oligoelementele esențiale, precum cuprul și zincul.”

| — | Conținutul de histidină. |
| --- | --- |

—

Conținutul de histidină.

| 4. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecului, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale în caz de contact cu ochii si cu pielea și de inhalare. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală. |
| --- | --- |

4.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecului, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale în caz de contact cu ochii si cu pielea și de inhalare. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală.

6 ianuarie 2031

Caracterizarea substanței active

Monoclorhidrat monohidrat de L-histidină produs prin fermentare cu Escherichia coli NITE SD 00268

Formula chimică: C3H3N2-CH2-CH(NH2)-COΟΗ· HCl· H2O

Numărul CAS: 5934-29-2

Numărul Einecs: 211-438-9

Metoda analitică
   (1)

Pentru cuantificarea histidinei din aditivul destinat hranei animalelor:

| — | cromatografie în fază lichidă de înaltă performanță cuplată cu detecție fotometrică (HPLC-UV); |
| --- | --- |

—

cromatografie în fază lichidă de înaltă performanță cuplată cu detecție fotometrică (HPLC-UV);

| — | cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție optică (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție optică (IEC-VIS/FLD)

Pentru cuantificarea histidinei din preamestecuri, materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată pentru animale:

| — | cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție fotometrică (IEC-VIS), Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III partea F) |
| --- | --- |

—

cromatografie prin schimb ionic cuplată cu derivatizare post-coloană și cu detecție fotometrică (IEC-VIS), Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (anexa III partea F)

Pentru cuantificarea histaminei din aditivul destinat hranei animalelor:

| — | cromatografie în fază lichidă de înaltă performanță cuplată cu detecție spectrofotometrică (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

cromatografie în fază lichidă de înaltă performanță cuplată cu detecție spectrofotometrică (HPLC-UV)

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2117 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

privind reînnoirea autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 cu noua denumire „drojdie seleniată Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399” ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 900/2009

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații.

| (2) | Selenometionina produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 a fost autorizată timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, prin Regulamentul (CE) nr. 900/2009 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(2)

Selenometionina produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 a fost autorizată timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, prin Regulamentul (CE) nr. 900/2009 al Comisiei (2).

| (3) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de reînnoire a autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale din categoria de „aditivi nutriționali”. Cererea a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de reînnoire a autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale din categoria de „aditivi nutriționali”. Cererea a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Din avizul din 7 mai 2020 (3) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentelor (denumită în continuare „autoritatea”) reiese că, în condițiile de utilizare propuse, selenometionina produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, totodată, că aditivul este potențial sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Proba eficacității aditivului pe care s-a bazat autorizația inițială continuă să fie valabilă în cadrul unei proceduri de reînnoire. În fine, autoritatea a recomandat schimbarea denumirii aditivului. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Din avizul din 7 mai 2020 (3) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentelor (denumită în continuare „autoritatea”) reiese că, în condițiile de utilizare propuse, selenometionina produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, totodată, că aditivul este potențial sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Proba eficacității aditivului pe care s-a bazat autorizația inițială continuă să fie valabilă în cadrul unei proceduri de reînnoire. În fine, autoritatea a recomandat schimbarea denumirii aditivului. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui reînnoită. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui reînnoită.

| (6) | Ca urmare a reînnoirii autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv destinat hranei animalelor, ar trebui abrogat Regulamentul (CE) nr. 900/2009. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a reînnoirii autorizării selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv destinat hranei animalelor, ar trebui abrogat Regulamentul (CE) nr. 900/2009.

| (7) | Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din reînnoirea autorizării. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a selenometioninei produse de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din reînnoirea autorizării.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se reînnoiește autorizarea aditivului specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi nutriționali” și grupei funcționale „compuși de oligoelemente”, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

(1)   Selenometionina produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 și preamestecurile care conțin acest aditiv, produse și etichetate înainte de 6 iulie 2021 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente.

(2)   Materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată pentru animale care conțin Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, produse și etichetate înainte de 6 ianuarie 2022 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente dacă sunt destinate animalelor de la care se obțin produse alimentare.

(3)   Materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată pentru animale care conțin Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, produse și etichetate înainte de 6 ianuarie 2023 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente dacă sunt destinate animalelor de la care nu se obțin produse alimentare.

Articolul 3

Regulamentul (CE) nr. 900/2009 se abrogă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 900/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 privind autorizarea selenometioninei produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 ca aditiv pentru hrana animalelor (JO L 256, 29.9.2009, p. 12).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  
  EFSA Journal 2020;18(5):6144.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Conținut de seleniu în mg/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor nutriționali. Grupa funcțională: compuși de oligoelemente |
| 3b812 | -- | Drojdie seleniată Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inactivată | Compoziția aditivului:
  Preparat din seleniu organic:
  Conținutul de seleniu: între 2 000 și 3 500 mg Se/kg
  Seleniu organic > 97-99 % din seleniul total
  Selenometionină > 63 % din seleniul total | Toate speciile | - | | 0,50 (total) | 1. | Aditivul se adaugă în hrana pentru animale sub formă de preamestec. |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Conținut de seleniu în mg/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor nutriționali. Grupa funcțională: compuși de oligoelemente

3b812

--

Drojdie seleniată Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inactivată

Compoziția aditivului:

Preparat din seleniu organic:

Conținutul de seleniu: între 2 000 și 3 500 mg Se/kg

Seleniu organic > 97-99 % din seleniul total

Selenometionină > 63 % din seleniul total

Toate speciile

-

0,50 (total)

1.

Aditivul se adaugă în hrana pentru animale sub formă de preamestec.

| 2. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare și de stabilitate. |
| --- | --- |

2.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare și de stabilitate.

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale în caz de inhalare și de contact cu pielea. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale în caz de inhalare și de contact cu pielea. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală.

| 4. | Suplimentarea maximă cu seleniu organic:
  0,2 mg Se/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %. |
| --- | --- |

4.

Suplimentarea maximă cu seleniu organic:

0,2 mg Se/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %.

6 ianuarie 2031

Caracterizarea substanței active:

Selenometionină produsă de Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399

Formula chimică: C5H11NO2Se

Metoda analitică
   (1):

Pentru determinarea selenometioninei în aditivul pentru hrana animalelor:

| — | cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție UV (RP-HPLC-UV) sau |
| --- | --- |

—

cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție UV (RP-HPLC-UV) sau

| — | cromatografie lichidă de înaltă performanță și plasmă cuplată inductiv-spectrometrie de masă (HPLC-ICP-MS) după digestie proteolitică triplă. |
| --- | --- |

—

cromatografie lichidă de înaltă performanță și plasmă cuplată inductiv-spectrometrie de masă (HPLC-ICP-MS) după digestie proteolitică triplă.

Pentru determinarea seleniului total în aditivul pentru hrana animalelor:

| — | spectrometrie de emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie de emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) sau

| — | spectrometrie de masă cu plasmă cuplată inductiv (ICP-MS). |
| --- | --- |

—

spectrometrie de masă cu plasmă cuplată inductiv (ICP-MS).

Pentru determinarea seleniului total din preamestecuri, din hrana combinată pentru animale și din materiile prime destinate hranei animalelor:

| — | spectrometrie de absorbție atomică cu generare de hidruri (HGAAS) după digestie cu microunde (EN 16159: 2012). |
| --- | --- |

—

spectrometrie de absorbție atomică cu generare de hidruri (HGAAS) după digestie cu microunde (EN 16159: 2012).

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință al Uniunii Europene: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2118 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

privind reînnoirea autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 514/2010

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații.

| (2) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 a fost autorizat timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, prin Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(2)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 a fost autorizat timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, prin Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei (2).

| (3) | În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de reînnoire a autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca acesta să fie încadrat în categoria de aditivi „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de reînnoire a autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca acesta să fie încadrat în categoria de aditivi „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulamentul menționat.

| (4) | În avizul său din 25 mai 2020 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că solicitantul a furnizat probe că aditivul îndeplinește condițiile de autorizare existente. Autoritatea a concluzionat că Pediococcus pentosaceus DSM 16244 nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, deopotrivă, că nu este iritant pentru piele și pentru ochi, dar că este considerat sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său din 25 mai 2020 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că solicitantul a furnizat probe că aditivul îndeplinește condițiile de autorizare existente. Autoritatea a concluzionat că Pediococcus pentosaceus DSM 16244 nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, deopotrivă, că nu este iritant pentru piele și pentru ochi, dar că este considerat sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului.

| (5) | Evaluarea Pediococcus pentosaceus DSM 16244 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui să fie reînnoită conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea Pediococcus pentosaceus DSM 16244 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui să fie reînnoită conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | Ca urmare a reînnoirii autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv destinat hranei animalelor în condițiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, ar trebui abrogat Regulamentul (UE) nr. 514/2010. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a reînnoirii autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv destinat hranei animalelor în condițiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, ar trebui abrogat Regulamentul (UE) nr. 514/2010.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se reînnoiește autorizarea aditivului specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupei funcționale „alți aditivi zootehnici”, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Regulamentul (UE) nr. 514/2010 se abrogă.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale (JO L 150, 16.6.2010, p. 42).

2

Pediococcus pentosaceus

(3)  
  EFSA Journal 2020;18(6):6166.

3

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UFC/kg de material prim virgin |
| Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: aditivi pentru însilozare |
| 1k2101 | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 | Compoziția aditivului:

  Preparat de Pediococcus pentosaceus DSM 16244 cu un conținut minim de 4 × 1011 UFC/g de aditiv. | Toate speciile de animale | - | - | - | 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare. |

Numărul de identificare al aditivului

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

UFC/kg de material prim virgin

Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: aditivi pentru însilozare

1k2101

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Compoziția aditivului:

Preparat de Pediococcus pentosaceus DSM 16244 cu un conținut minim de 4 × 1011 UFC/g de aditiv.

Toate speciile de animale

-

-

-

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare.

| 2. | Conținutul minim de aditiv atunci când este utilizat fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 UFC/kg material prim virgin. |
| --- | --- |

2.

Conținutul minim de aditiv atunci când este utilizat fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 UFC/kg material prim virgin.

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu mănuși și cu echipamente de protecție pentru aparatul respirator. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu mănuși și cu echipamente de protecție pentru aparatul respirator.

6.1.2031

Caracterizarea substanței active:

Pediococcus pentosaceus DSM 16244.

Metoda analitică
   (1)

| — | Numărare: metoda prin etalare pe placă Petri utilizând agar MRS (EN 15786) |
| --- | --- |

—

Numărare: metoda prin etalare pe placă Petri utilizând agar MRS (EN 15786)

| — | Identificare: metoda electroforezei în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identificare: metoda electroforezei în gel în câmp pulsatil (PFGE)

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/18

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2119 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

privind reînnoirea autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de porcine (înțărcate), a puilor de carne, a puicuțelor de ouă, a tuturor speciilor aviare minore de carne și a tuturor speciilor aviare minore de ouă și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012 (titularul autorizației: Vetagro SpA)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații.

| (2) | Preparatul de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină a fost autorizat ca aditiv destinat hranei pentru animale timp de 10 ani pentru purceii înțărcați, prin Regulamentul (UE) nr. 1117/2010 al Comisiei (2), și pentru puii de carne, puicuțele de ouă, toate speciile aviare minore de carne și de ouă, precum și pentru alte suide înțărcate decât Sus scrofa domesticus, prin Regulamentul (UE) nr. 849/2012 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(2)

Preparatul de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină a fost autorizat ca aditiv destinat hranei pentru animale timp de 10 ani pentru purceii înțărcați, prin Regulamentul (UE) nr. 1117/2010 al Comisiei (2), și pentru puii de carne, puicuțele de ouă, toate speciile aviare minore de carne și de ouă, precum și pentru alte suide înțărcate decât Sus scrofa domesticus, prin Regulamentul (UE) nr. 849/2012 al Comisiei (3).

| (3) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, titularul autorizației respective a depus o cerere de reînnoire a autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină pentru toate speciile de porcine (înțărcate), puii de carne, puicuțele de ouă, toate speciile aviare minore de carne și de ouă, solicitând ca aditivul respectiv să fie încadrat în categoria „aditivi zootehnici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, titularul autorizației respective a depus o cerere de reînnoire a autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină pentru toate speciile de porcine (înțărcate), puii de carne, puicuțele de ouă, toate speciile aviare minore de carne și de ouă, solicitând ca aditivul respectiv să fie încadrat în categoria „aditivi zootehnici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | În avizul său din 17 martie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este considerat potențial iritant pentru piele și pentru ochi și sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său din 17 martie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este considerat potențial iritant pentru piele și pentru ochi și sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului.

| (5) | Evaluarea preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui reînnoită. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui reînnoită.

| (6) | Ca urmare a reînnoirii autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana animalelor, ar trebui abrogate Regulamentele (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a reînnoirii autorizării preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana animalelor, ar trebui abrogate Regulamentele (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012.

| (7) | Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizare. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare a preparatului de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizare.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se reînnoiește autorizarea preparatului specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „alți aditivi zootehnici”, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Regulamentele (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012 se abrogă.

Articolul 3

Preparatul de acid citric, acid sorbic, timol și vanilină, astfel cum este prevăzut în Regulamentele (UE) nr. 1117/2010 și (UE) nr. 849/2012, preamestecurile și hrana combinată pentru animale care conțin respectivul aditiv, produse și etichetate înainte de 6 ianuarie 2021 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 6 ianuarie 2021, pot continua să fie introduse pe piață și să fie utilizate până la epuizarea stocurilor existente.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1117/2010 al Comisiei din 2 decembrie 2010 privind autorizarea unui preparat din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv pentru hrana purceilor înțărcați (titularul autorizației: Vetagro SpA) (JO L 317, 3.12.2010, p. 3).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 849/2012 al Comisiei din 19 septembrie 2012 privind autorizarea preparatului din acid citric, acid sorbic, timol și vanilină ca aditiv furajer pentru puii pentru îngrășare, puicuțele crescute pentru ouat, toate speciile aviare minore pentru îngrășare și crescute pentru ouat și suidele înțărcate, altele decât Sus scrofa domesticus (titular al autorizației: Vetagro S.p.A) (JO L 253, 20.9.2012, p. 8).

3

Sus scrofa domesticus

(4)  
  EFSA Journal 2020;18(4):6063.

4

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de aditiv în hrana completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: alți aditivi zootehnici (îmbunătățirea parametrilor de performanță) |
| 4d3 | Vetagro SpA | Preparat protejat de acid citric, acid sorbic,
  timol și vanilină | Compoziția aditivului

  Preparat din microsfere protejate care conțin acid citric, acid sorbic, timol și vanilină cu un conținut minim de:
  Acid citric: 25 g/100 g
  Timol: 1,7 g/100 g
  Acid sorbic: 16,7 g/100 g
  Vanilină: 1 g/100 g | Pui de carne
  Puicuțe de ouă
  Toate speciile aviare minore de carne și de ouă | - | 200 | - | 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic. |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de aditiv în hrana completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: alți aditivi zootehnici (îmbunătățirea parametrilor de performanță)

4d3

Vetagro SpA

Preparat protejat de acid citric, acid sorbic,

timol și vanilină

Compoziția aditivului

Preparat din microsfere protejate care conțin acid citric, acid sorbic, timol și vanilină cu un conținut minim de:

Acid citric: 25 g/100 g

Timol: 1,7 g/100 g

Acid sorbic: 16,7 g/100 g

Vanilină: 1 g/100 g

Pui de carne

Puicuțe de ouă

Toate speciile aviare minore de carne și de ouă

-

200

-

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic.

| 2. | Instrucțiunile de utilizare trebuie să includă următorul text: „Nu trebuie depășit conținutul maxim total de diferite surse de acid citric și acid sorbic în hrana completă pentru animale.” |
| --- | --- |

2.

Instrucțiunile de utilizare trebuie să includă următorul text: „Nu trebuie depășit conținutul maxim total de diferite surse de acid citric și acid sorbic în hrana completă pentru animale.”

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor: iritant pentru piele și pentru ochi și sensibilizant pentru piele. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție pentru piele, ochi și aparatul respirator. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor: iritant pentru piele și pentru ochi și sensibilizant pentru piele. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție pentru piele, ochi și aparatul respirator.

6.1.2031

Caracterizarea substanței active

Acid citric C6H8O7 (puritate ≥ 99,5 %)

Acid 2-hidroxi-1,2,3-propantricarboxilic, număr CAS 77-92-9, anhidru

Acid sorbic C6H8O2 (puritate ≥ 99,5 %)

Acid 2,4-hexadienoic, număr CAS 110-44-1

Timol (puritate ≥ 98 %)

5-metil-2-(1-metiletil)fenol, număr CAS 89-83-8

Vanilină (puritate ≥ 99,5 %)

4-hidroxi-3-metoxibenzaldehidă, număr CAS 121-33-5)

Toate speciile de porcine (înțărcate)

1 000

Metoda analitică
   (1)

Determinarea acidului sorbic și a timolului în aditivul furajer, preamestecuri și furaje:

| — | Cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție cu ultraviolete/cu grup de diode (RP-HPLC-UV/DAD) |
| --- | --- |

—

Cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție cu ultraviolete/cu grup de diode (RP-HPLC-UV/DAD)

Determinarea acidului citric în aditiv și preamestecuri:

| — | Cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție cu ultraviolete/cu grup de diode |
| --- | --- |

—

Cromatografie lichidă de înaltă performanță în fază inversă cu detecție cu ultraviolete/cu grup de diode

(RP-HPLC-UV/DAD) Determinarea acidului citric în hrana pentru animale:

| — | determinare enzimatică a conținutului de acid citric – metodă spectrometrică NADH (forma redusă a nicotinamid adenin dinucleotidei) |
| --- | --- |

—

determinare enzimatică a conținutului de acid citric – metodă spectrometrică NADH (forma redusă a nicotinamid adenin dinucleotidei)

-

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/22

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2120 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/1964 în ceea ce privește autorizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare sau de modificare a unei astfel de autorizări. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare sau de modificare a unei astfel de autorizări.

| (2) | Utilizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv pentru hrana animalelor a fost autorizată pentru toate speciile de animale prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(2)

Utilizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv pentru hrana animalelor a fost autorizată pentru toate speciile de animale prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 al Comisiei (2).

| (3) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să emită un aviz în care precizeze dacă autorizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv destinat hranei pentru animale îndeplinește în continuare condițiile stabilite la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, având în vedere o modificare a condițiilor autorizării respective. Modificarea vizează autorizarea actuală de utilizare a aditivului ca agent antiaglomerant în furajele suplimentare. Cererea a fost însoțită de datele justificative relevante. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) să emită un aviz în care precizeze dacă autorizarea unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditiv destinat hranei pentru animale îndeplinește în continuare condițiile stabilite la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, având în vedere o modificare a condițiilor autorizării respective. Modificarea vizează autorizarea actuală de utilizare a aditivului ca agent antiaglomerant în furajele suplimentare. Cererea a fost însoțită de datele justificative relevante.

| (4) | În avizele sale din 30 octombrie 2014 (3), 10 septembrie 2015 (4) și 20 martie 2020 (5), autoritatea a concluzionat că propunerea de modificare a condițiilor de autorizare a preparatului de montmorilonit-ilit nu schimbă concluziile anterioare potrivit cărora aditivul nu are niciun efect nociv asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat deopotrivă că praful produs în timpul manipulării normale a aditivului are potențialul de a expune întregul tract respiratoriu al utilizatorilor la substanțe nocive (siliciu cristalin) pentru care nu au fost identificate niveluri de expunere sigure și că, în lipsa unor date referitoare la efectele asupra pielii și a ochilor, trebuie să se considere că acest praf este iritant pentru piele și pentru ochi și potențial sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este eficient ca agent antiaglomerant. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivilor în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

În avizele sale din 30 octombrie 2014 (3), 10 septembrie 2015 (4) și 20 martie 2020 (5), autoritatea a concluzionat că propunerea de modificare a condițiilor de autorizare a preparatului de montmorilonit-ilit nu schimbă concluziile anterioare potrivit cărora aditivul nu are niciun efect nociv asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat deopotrivă că praful produs în timpul manipulării normale a aditivului are potențialul de a expune întregul tract respiratoriu al utilizatorilor la substanțe nocive (siliciu cristalin) pentru care nu au fost identificate niveluri de expunere sigure și că, în lipsa unor date referitoare la efectele asupra pielii și a ochilor, trebuie să se considere că acest praf este iritant pentru piele și pentru ochi și potențial sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că aditivul este eficient ca agent antiaglomerant. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivilor în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea propunerii de modificare a autorizării arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea propunerii de modificare a autorizării arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964 al Comisiei din 9 noiembrie 2016 privind autorizarea unui preparat de dolomită-magnezit pentru vacile de lapte și alte rumegătoare pentru producția de lapte, pentru purceii înțărcați și porcii pentru îngrășare și a unui preparat de montmorilonit-ilit ca aditivi furajeri pentru hrana tuturor speciilor de animale (JO L 303, 10.11.2016, p. 7).

2

(3)  
  EFSA Journal 2014;12(11): 3904.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2015;13(9): 4237.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2020;18(5):6095.

5

EFSA Journal

---

ANEXĂ

În anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1964, rubrica referitoare la aditivul de montmorilonit-ilit cu numărul de identificare 1g557 se înlocuiește cu următorul text:

| Numărul de identificare al aditivului | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg de aditiv/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: lianți. |
| „1g557 | Montmorilonit-ilit | Compoziția aditivului

  Preparat de minerale argiloase de montmorilonit-ilit interstratificate: filosilicați ≥ 75 %

  Caracterizarea substanței active

  Filosilicați ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilonit-ilit (expandabil)
  ≥ 30 % ilit/muscovit
  ≤ 15 % caolinit (neexpandabil)
  Cuarț ≤ 20 %
  Fier (structural) 3,6 % (în medie)
  Fără azbest | Toate speciile de animale | — | 10 000 | 20 000 | 1. | Instrucțiunile de utilizare trebuie să conțină următoarele elemente:






  — | «A se evita administrarea simultană pe cale orală cu macrolide»; |

Numărul de identificare al aditivului

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg de aditiv/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: lianți.

„1g557

Montmorilonit-ilit

Compoziția aditivului

Preparat de minerale argiloase de montmorilonit-ilit interstratificate: filosilicați ≥ 75 %

Caracterizarea substanței active

Filosilicați ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilonit-ilit (expandabil)

≥ 30 % ilit/muscovit

≤ 15 % caolinit (neexpandabil)

Cuarț ≤ 20 %

Fier (structural) 3,6 % (în medie)

Fără azbest

Toate speciile de animale

—

10 000

20 000

1.

Instrucțiunile de utilizare trebuie să conțină următoarele elemente:

—

«A se evita administrarea simultană pe cale orală cu macrolide»;

| — | «În plus, pentru păsările de curte, a se evita administrarea simultană cu robenidină». |
| --- | --- |

—

«În plus, pentru păsările de curte, a se evita administrarea simultană cu robenidină».

| 2. | Pentru păsările de curte: administrarea simultană pe cale orală cu alte coccidiostatice decât robenidina este contraindicată la niveluri de montmorilonit-ilit de peste 10 000 mg/kg de hrană completă pentru animale. |
| --- | --- |

2.

Pentru păsările de curte: administrarea simultană pe cale orală cu alte coccidiostatice decât robenidina este contraindicată la niveluri de montmorilonit-ilit de peste 10 000 mg/kg de hrană completă pentru animale.

| 3. | Pe suportul utilizat în etichetarea aditivului destinat hranei animalelor și a preamestecurilor care îl conțin, trebuie să se indice următoarele: «Aditivul, montmorilonit-ilit, este bogat în fier (inert)». |
| --- | --- |

3.

Pe suportul utilizat în etichetarea aditivului destinat hranei animalelor și a preamestecurilor care îl conțin, trebuie să se indice următoarele: «Aditivul, montmorilonit-ilit, este bogat în fier (inert)».

| 4. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie |
| --- | --- |

4.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie

| 5. | Valoarea totală a diferitelor surse de montmorilonit-ilit în hrana completă pentru animale trebuie să nu depășească nivelul maxim admis de 20 000 mg/kg de hrană completă pentru animale. |
| --- | --- |

5.

Valoarea totală a diferitelor surse de montmorilonit-ilit în hrana completă pentru animale trebuie să nu depășească nivelul maxim admis de 20 000 mg/kg de hrană completă pentru animale.

30 noiembrie 2026

Metoda analitică
   (1)

Pentru determinarea în aditivii destinați hranei pentru animale:

| — | difracție de raze X (XRD) |
| --- | --- |

—

difracție de raze X (XRD)

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES)

| Numărul de identificare al aditivului | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg de aditiv/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: agent antiaglomerant. |
| „1g557 | Montmorilonit-ilit | Compoziția aditivului

  Preparat de minerale argiloase de montmorilonit-ilit interstratificate: filosilicați ≥ 75 %

  Caracterizarea substanței active

  Filosilicați ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilonit-ilit (expandabil)
  ≥ 30 % ilit/muscovit
  ≤ 15 % caolinit (neexpandabil)
  Cuarț ≤ 20 %
  Fier (structural) 3,6 % (în medie)
  Fără azbest | Toate speciile de animale | — | — | 20 000 | 1. | Instrucțiunile de utilizare trebuie să indice următoarele:






  — | «A se evita administrarea simultană pe cale orală cu macrolide»; |

Numărul de identificare al aditivului

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg de aditiv/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: agent antiaglomerant.

„1g557

Montmorilonit-ilit

Compoziția aditivului

Preparat de minerale argiloase de montmorilonit-ilit interstratificate: filosilicați ≥ 75 %

Caracterizarea substanței active

Filosilicați ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilonit-ilit (expandabil)

≥ 30 % ilit/muscovit

≤ 15 % caolinit (neexpandabil)

Cuarț ≤ 20 %

Fier (structural) 3,6 % (în medie)

Fără azbest

Toate speciile de animale

—

—

20 000

1.

Instrucțiunile de utilizare trebuie să indice următoarele:

—

«A se evita administrarea simultană pe cale orală cu macrolide»;

| — | «În plus, pentru păsările de curte, a se evita administrarea simultană cu robenidină». |
| --- | --- |

—

«În plus, pentru păsările de curte, a se evita administrarea simultană cu robenidină».

| 2. | Aditivul trebuie utilizat la un nivel minim de:






  — | 10 000 mg/kg atunci când este folosit ca agent antiaglomerant direct în furaje suplimentare; |
| --- | --- | --- |

2.

Aditivul trebuie utilizat la un nivel minim de:

—

10 000 mg/kg atunci când este folosit ca agent antiaglomerant direct în furaje suplimentare;

| — | 20 000 mg/kg atunci când este folosit ca agent antiaglomerant în hrana completă pentru animale. |
| --- | --- |

—

20 000 mg/kg atunci când este folosit ca agent antiaglomerant în hrana completă pentru animale.

| 3. | Pentru păsările de curte: administrarea simultană pe cale orală cu alte coccidiostatice decât robenidina este contraindicată. |
| --- | --- |

3.

Pentru păsările de curte: administrarea simultană pe cale orală cu alte coccidiostatice decât robenidina este contraindicată.

| 4. | Pe suportul utilizat în etichetarea aditivului destinat hranei animalelor și a preamestecurilor care îl conțin, trebuie să se indice următoarele: «Aditivul, montmorilonit-ilit, este bogat în fier (inert)». |
| --- | --- |

4.

Pe suportul utilizat în etichetarea aditivului destinat hranei animalelor și a preamestecurilor care îl conțin, trebuie să se indice următoarele: «Aditivul, montmorilonit-ilit, este bogat în fier (inert)».

| 5. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie |
| --- | --- |

5.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie

| 6. | Valoarea totală a diferitelor surse de montmorilonit-ilit în hrana completă pentru animale trebuie să nu depășească nivelul maxim admis de 20 000 mg/kg de hrană completă pentru animale. |
| --- | --- |

6.

Valoarea totală a diferitelor surse de montmorilonit-ilit în hrana completă pentru animale trebuie să nu depășească nivelul maxim admis de 20 000 mg/kg de hrană completă pentru animale.

30 noiembrie 2026

Metoda analitică
   (2)

Pentru determinarea în aditivii destinați hranei pentru animale:

| — | difracție de raze X (XRD) |
| --- | --- |

—

difracție de raze X (XRD)

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES)

---

(1)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports”

1

(2)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports”

2

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/28

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2121 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

privind autorizarea unui preparat de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție (titularul autorizației: Huvepharma EOOD)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost transmise trei cereri de autorizare a unui preparat de 6-fitază. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost transmise trei cereri de autorizare a unui preparat de 6-fitază. Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererile vizează autorizarea preparatului de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție, în vederea încadrării în categoria „aditivi zootehnici” și în grupa funcțională „promotori de digestibilitate”. |
| --- | --- |

(3)

Cererile vizează autorizarea preparatului de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție, în vederea încadrării în categoria „aditivi zootehnici” și în grupa funcțională „promotori de digestibilitate”.

| (4) | În avizele sale din 7 mai 2020 (2), 25 mai 2020 (3) și 1 iulie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 nu are niciun efect advers asupra sănătății niciunei specii de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. S-a concluzionat totodată că aditivul ar trebui considerat ca fiind iritant pentru ochi și potențial sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat că aditivul este eficace ca aditiv zootehnic în îmbunătățirea digestibilității hranei tuturor specii de păsări de curte, păsărilor ornamentale, a purceilor, porcilor la îngrășat, scroafelor și speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

În avizele sale din 7 mai 2020 (2), 25 mai 2020 (3) și 1 iulie 2020 (4), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 nu are niciun efect advers asupra sănătății niciunei specii de păsări de curte, a păsărilor ornamentale, a purceilor, a porcilor la îngrășat, a scroafelor și a speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. S-a concluzionat totodată că aditivul ar trebui considerat ca fiind iritant pentru ochi și potențial sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului. Autoritatea a concluzionat că aditivul este eficace ca aditiv zootehnic în îmbunătățirea digestibilității hranei tuturor specii de păsări de curte, păsărilor ornamentale, a purceilor, porcilor la îngrășat, scroafelor și speciilor minore de porcine la îngrășat sau de reproducție. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea preparatului de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea preparatului de 6-fitază produsă de Komagataella phaffii DSM 32854 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „promotori de digestibilitate”, ca aditiv destinat hranei pentru animale, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020;18(5): 6141.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2020;18(6): 6161.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2020;18(7): 6204.

4

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unități de activitate/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate |
| 4a32 | Huvepharma EOOD | 6-fitază (EC 3.1.3.26) | Compoziția aditivului:

  Preparat de 6-fitază (EC 3.1.3.26) produs de Komagataella phaffii (DSM 32854) cu o activitate minimă de:
  5 000 FTU  (1)/g sub formă de granule
  5 000 FTU/g formă acoperită
  5 000 FTU/g sub formă lichidă | — | toate speciile de păsări de curte |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Unități de activitate/kg de hrană completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate

4a32

Huvepharma EOOD

6-fitază (EC 3.1.3.26)

Compoziția aditivului:

Preparat de 6-fitază (EC 3.1.3.26) produs de Komagataella phaffii (DSM 32854) cu o activitate minimă de:

5 000 FTU  (1)/g sub formă de granule

5 000 FTU/g formă acoperită

5 000 FTU/g sub formă lichidă

—

toate speciile de păsări de curte

| — | păsări ornamentale |
| --- | --- |

—

păsări ornamentale

| — | purcei |
| --- | --- |

—

purcei

| — | porci la îngrășat |
| --- | --- |

—

porci la îngrășat

| — | scroafe |
| --- | --- |

—

scroafe

| — | specii minore de porcine la îngrășat sau de reproducție |
| --- | --- |

—

specii minore de porcine la îngrășat sau de reproducție

-

250 FTU

-

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic.

| 2. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie, de protecție pentru ochi și pentru piele. |
| --- | --- |

2.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu echipamente de protecție respiratorie, de protecție pentru ochi și pentru piele.

6.1.2031

Caracterizarea substanței active:

6-fitază (EC 3.1.3.26) obținută prin fermentare cu Komagataella phaffii DSM 32854-

Metoda analitică:
   (2)

Pentru cuantificarea activității fitazei în aditivul destinat hranei pentru animale:

| — | metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – VDLUFA 27.1.4 |
| --- | --- |

—

metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – VDLUFA 27.1.4

| — | Pentru cuantificarea activității fitazei în preamestecuri: |
| --- | --- |

—

Pentru cuantificarea activității fitazei în preamestecuri:

| — | metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – VDLUFA 27.1.3 |
| --- | --- |

—

metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – VDLUFA 27.1.3

| — | Pentru cuantificarea activității fitazei în preamestecuri, în materiile prime destinate hranei animalelor, în hrana combinată pentru animale: |
| --- | --- |

—

Pentru cuantificarea activității fitazei în preamestecuri, în materiile prime destinate hranei animalelor, în hrana combinată pentru animale:

| — | metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – EN ISO 30024 |
| --- | --- |

—

metoda colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – EN ISO 30024

---

(1)  1 FTU este cantitatea de enzimă care eliberează 1 micromol de fosfat anorganic din fitat de sodiu pe minut în condiții de reacție cu pH de 5,5 și 37 °C.

(2)  Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2122 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de acordare, pentru anul 2021, a accesului nelimitat și scutit de taxe vamale în Uniune pentru anumite mărfuri originare din Norvegia și rezultate din transformarea produselor agricole prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (1), în special articolul 16 alineatul (1) litera (a),

având în vedere Decizia 2004/859/CE a Consiliului din 25 octombrie 2004 privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Regatul Norvegiei referitor la Protocolul nr. 2 la Acordul bilateral de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (2), în special articolul 3,

întrucât:

| (1) | Protocolul 2 la Acordul între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei din 14 mai 1973 (3) (denumit în continuare „Acordul bilateral de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei”) și Protocolul 3 la Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul SEE”) (4) astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 140/2001 a Comitetului mixt al SEE din 23 noiembrie 2001 de modificare a Protocoalelor 2 și 3 la Acordul SEE, privind produsele agricole transformate și alte produse agricole (5), stabilesc regimurile comerciale dintre Uniune și Regatul Norvegiei pentru anumite produse agricole și produse agricole prelucrate. |
| --- | --- |

(1)

Protocolul 2 la Acordul între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei din 14 mai 1973 (3) (denumit în continuare „Acordul bilateral de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei”) și Protocolul 3 la Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul SEE”) (4) astfel cum a fost modificat prin Decizia nr. 140/2001 a Comitetului mixt al SEE din 23 noiembrie 2001 de modificare a Protocoalelor 2 și 3 la Acordul SEE, privind produsele agricole transformate și alte produse agricole (5), stabilesc regimurile comerciale dintre Uniune și Regatul Norvegiei pentru anumite produse agricole și produse agricole prelucrate.

3

4

5

| (2) | Protocolul nr. 3 la Acordul privind SEE prevede o taxă vamală zero aplicabilă apelor cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau aromatizate, clasificate la codul NC 2202 10 00, precum și altor băuturi nealcoolice care nu conțin produse de la pozițiile 0401-0404 sau grăsimi obținute din produse de la pozițiile 0401-0404, clasificate la codul NC 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

Protocolul nr. 3 la Acordul privind SEE prevede o taxă vamală zero aplicabilă apelor cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau aromatizate, clasificate la codul NC 2202 10 00, precum și altor băuturi nealcoolice care nu conțin produse de la pozițiile 0401-0404 sau grăsimi obținute din produse de la pozițiile 0401-0404, clasificate la codul NC 2202 90 10.

| (3) | Începând de la 1 ianuarie 2017, codul NC 2202 90 a fost înlocuit cu codurile NC 2202 91 00 și 2202 99. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice produselor de la codurile NC 2202 10 00, ex 2202 91 00 și ex 2202 99. |
| --- | --- |

(3)

Începând de la 1 ianuarie 2017, codul NC 2202 90 a fost înlocuit cu codurile NC 2202 91 00 și 2202 99. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice produselor de la codurile NC 2202 10 00, ex 2202 91 00 și ex 2202 99.

| (4) | Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Regatul Norvegiei privind Protocolul 2 la Acordul de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (6) (denumit în continuare „Acordul sub forma unui schimb de scrisori”) suspendă temporar regimul de scutire de taxe vamale aplicat în temeiul Protocolului 2 produselor încadrate la codurile NC 2202 10 00 (ape, inclusiv apele minerale și apele gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate) și ex 2202 90 10 (alte băuturi nealcoolice cu conținut de zahăr) înlocuite prin codurile NC 2202 10 00, ex 2202 91 00 și ex 2202 99. În conformitate cu Acordul sub forma unui schimb de scrisori, importurile scutite de taxe vamale ale mărfurilor respective originare din Norvegia sunt permise numai în limitele unui contingent scutit de taxe vamale. Pentru importurile care depășesc contingentul scutit de taxe vamale respectiv trebuie achitată o taxă. |
| --- | --- |

(4)

Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Regatul Norvegiei privind Protocolul 2 la Acordul de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (6) (denumit în continuare „Acordul sub forma unui schimb de scrisori”) suspendă temporar regimul de scutire de taxe vamale aplicat în temeiul Protocolului 2 produselor încadrate la codurile NC 2202 10 00 (ape, inclusiv apele minerale și apele gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate) și ex 2202 90 10 (alte băuturi nealcoolice cu conținut de zahăr) înlocuite prin codurile NC 2202 10 00, ex 2202 91 00 și ex 2202 99. În conformitate cu Acordul sub forma unui schimb de scrisori, importurile scutite de taxe vamale ale mărfurilor respective originare din Norvegia sunt permise numai în limitele unui contingent scutit de taxe vamale. Pentru importurile care depășesc contingentul scutit de taxe vamale respectiv trebuie achitată o taxă.

6

| (5) | Mai mult, Acordul sub forma unui schimb de scrisori prevede că produsele în cauză beneficiază de acces nelimitat în Uniune scutit de taxe vamale atât timp cât, la data de 31 octombrie a anului precedent, contingentul tarifar nu a fost epuizat. |
| --- | --- |

(5)

Mai mult, Acordul sub forma unui schimb de scrisori prevede că produsele în cauză beneficiază de acces nelimitat în Uniune scutit de taxe vamale atât timp cât, la data de 31 octombrie a anului precedent, contingentul tarifar nu a fost epuizat.

| (6) | Conform datelor furnizate Comisiei, contingentul anual pentru 2020 pentru produsele în cauză, deschis prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2154 al Comisiei (7), nu a fost epuizat până la 31 octombrie 2020. Prin urmare, produsele în cauză ar trebui să beneficieze, între 1 ianuarie și 31 decembrie 2021, de acces nelimitat în Uniune scutit de taxe vamale. |
| --- | --- |

(6)

Conform datelor furnizate Comisiei, contingentul anual pentru 2020 pentru produsele în cauză, deschis prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2154 al Comisiei (7), nu a fost epuizat până la 31 octombrie 2020. Prin urmare, produsele în cauză ar trebui să beneficieze, între 1 ianuarie și 31 decembrie 2021, de acces nelimitat în Uniune scutit de taxe vamale.

7

| (7) | Prin urmare, suspendarea temporară a regimului de scutire de taxe vamale aplicat în temeiul Protocolului nr. 2 la Acordul bilateral de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei nu ar trebui să se aplice pentru anul 2021. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, suspendarea temporară a regimului de scutire de taxe vamale aplicat în temeiul Protocolului nr. 2 la Acordul bilateral de liber schimb între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei nu ar trebui să se aplice pentru anul 2021.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru probleme orizontale referitoare la comerțul cu produse agricole prelucrate care nu sunt cuprinse în anexa I, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru probleme orizontale referitoare la comerțul cu produse agricole prelucrate care nu sunt cuprinse în anexa I,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   De la 1 ianuarie până la 31 decembrie 2021, mărfurile originare din Norvegia enumerate în anexă vor beneficia de acces nelimitat în Uniune scutit de taxe vamale.

(2)   Regulile de origine stabilite în Protocolul nr. 3 la Acordul bilateral de liber schimb dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei se aplică mărfurilor enumerate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

1

(2)  
  JO L 370, 17.12.2004, p. 70.

2

(3)  
  JO L 171, 27.6.1973, p. 2.

3

(4)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

4

(5)  
  JO L 22, 24.1.2002, p. 34.

5

(6)  
  JO L 370, 17.12.2004, p. 72.

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/2154 al Comisiei din 16 decembrie 2019 de deschidere, pentru anul 2020, a unui contingent tarifar aplicabil importurilor în Uniune de anumite mărfuri originare din Norvegia și rezultate din prelucrarea produselor agricole prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 327, 17.12.2019, p. 66).

7

---

ANEXĂ

Mărfuri originare din Norvegia cărora li se acordă acces nelimitat și scutit de taxe vamale în Uniune în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2021

| Nr. de ordine | Cod NC | Cod TARIC | Descrierea mărfurilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | Ape, inclusiv ape minerale și ape gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate |

Nr. de ordine

Cod NC

Cod TARIC

Descrierea mărfurilor

09.0709

2202 10 00

—

Ape, inclusiv ape minerale și ape gazeificate, care conțin zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate

ex 2202 91 00

10

| — | Bere fără alcool care conține zahăr |
| --- | --- |

—

Bere fără alcool care conține zahăr

ex 2202 99 11

11

19

| — | Băuturi pe bază de soia cu un conținut de proteine de minimum 2,8 % din greutate care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit) |
| --- | --- |

—

Băuturi pe bază de soia cu un conținut de proteine de minimum 2,8 % din greutate care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit)

ex 2202 99 15

11

19

| — | Băuturi pe bază de soia cu un conținut de proteine mai mic de 2,8 % din greutate; băuturi pe bază de fructe cu coajă lemnoasă de la capitolul 8 din Tariful vamal comun, cereale de la capitolul 10 din Tariful vamal comun sau semințe de la capitolul 12 din Tariful vamal comun care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit) |
| --- | --- |

—

Băuturi pe bază de soia cu un conținut de proteine mai mic de 2,8 % din greutate; băuturi pe bază de fructe cu coajă lemnoasă de la capitolul 8 din Tariful vamal comun, cereale de la capitolul 10 din Tariful vamal comun sau semințe de la capitolul 12 din Tariful vamal comun care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit)

ex 2202 99 19

11

19

| — | Alte băuturi nealcoolice care nu conțin produse de la pozițiile 0401 -0404 sau grăsimi obținute din produsele de la pozițiile 0401 -0404 , care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit) |
| --- | --- |

—

Alte băuturi nealcoolice care nu conțin produse de la pozițiile 0401 -0404 sau grăsimi obținute din produsele de la pozițiile 0401 -0404 , care conțin zahăr (zaharoză sau zahăr invertit)

---

DECIZII

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/35

---

DECIZIA (UE) 2020/2123 A COMISIEI

din 11 noiembrie 2020

de acordare a unei derogări privind soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak în temeiul articolului 64 din Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului pentru Republica Federală Germania și Regatul Danemarcei

[notificată cu numărul C(2020) 7948]

(Numai textele în limbile daneză și germană sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind energia electrică”), în special articolul 64,

după ce a informat statele membre cu privire la cerere,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | La 1 iulie 2020, autoritățile daneze și germane au prezentat Comisiei Europene o cerere de acordare a unei derogări privind soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak („KF”) în temeiul articolului 64 din Regulamentul privind energia electrică. |
| --- | --- |

(1)

La 1 iulie 2020, autoritățile daneze și germane au prezentat Comisiei Europene o cerere de acordare a unei derogări privind soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak („KF”) în temeiul articolului 64 din Regulamentul privind energia electrică.

| (2) | La 7 iulie, Comisia Europeană a publicat cererea de derogare pe site-ul său (2) și a invitat statele membre și părțile interesate să transmită observații până la 31 august 2020. În cadrul reuniunii Grupului de lucru pentru energie al Consiliului din 13 iulie 2020, statele membre au fost informate, de asemenea, că a fost depusă o cerere de derogare și că pot fi transmise observații. |
| --- | --- |

(2)

La 7 iulie, Comisia Europeană a publicat cererea de derogare pe site-ul său (2) și a invitat statele membre și părțile interesate să transmită observații până la 31 august 2020. În cadrul reuniunii Grupului de lucru pentru energie al Consiliului din 13 iulie 2020, statele membre au fost informate, de asemenea, că a fost depusă o cerere de derogare și că pot fi transmise observații.

2

2.   SOLUȚIA COMUNĂ DE ACCES LA REȚEA KRIEGERS FLAK

SOLUȚIA COMUNĂ DE ACCES LA REȚEA KRIEGERS FLAK

| (3) | Kriegers Flak, ca zonă geografică, se referă la un recif din Marea Baltică, care acoperă zonele economice ale Danemarcei, Germaniei și Suediei. Reciful creează ape de adâncime relativ mică, iar în 2007 Danemarca, Germania și Suedia au fost interesate să dezvolte parcuri eoliene în zonă. Inițial, operatorii de transport și de sistem („OTS”) din cele trei state membre au evaluat posibilitatea de a crea un proiect comun care să conecteze proiectele de dezvoltare din zonă. În 2010, proiectul de construcție a unui parc eolian conectat la două țări (un așa-numit „proiect hibrid”) era avut în vedere doar de operatorii de sistem danezi și germani. |
| --- | --- |

(3)

Kriegers Flak, ca zonă geografică, se referă la un recif din Marea Baltică, care acoperă zonele economice ale Danemarcei, Germaniei și Suediei. Reciful creează ape de adâncime relativ mică, iar în 2007 Danemarca, Germania și Suedia au fost interesate să dezvolte parcuri eoliene în zonă. Inițial, operatorii de transport și de sistem („OTS”) din cele trei state membre au evaluat posibilitatea de a crea un proiect comun care să conecteze proiectele de dezvoltare din zonă. În 2010, proiectul de construcție a unui parc eolian conectat la două țări (un așa-numit „proiect hibrid”) era avut în vedere doar de operatorii de sistem danezi și germani.

| (4) | În conformitate cu cererea de derogare, obiectivul principal al proiectării soluției KF ca proiect hibrid a fost acela de a spori gradul de utilizare a conexiunilor dintre parcurile eoliene și rețeaua lor terestră respectivă, prin punerea la dispoziție a acestei capacități de tranzacționare interzonale atunci când aceasta nu era pe deplin necesară pentru transportul energiei electrice generate de parcuri eoliene către țărm. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu cererea de derogare, obiectivul principal al proiectării soluției KF ca proiect hibrid a fost acela de a spori gradul de utilizare a conexiunilor dintre parcurile eoliene și rețeaua lor terestră respectivă, prin punerea la dispoziție a acestei capacități de tranzacționare interzonale atunci când aceasta nu era pe deplin necesară pentru transportul energiei electrice generate de parcuri eoliene către țărm.

| (5) | La sfârșitul anului 2010, Energinet.dk (OTS-ul danez) și 50Hertz (OST-ul german pentru această zonă) au semnat un acord de grant pentru o contribuție de 150 de milioane EUR din Programul energetic european pentru redresare („PEER”). În 2013, KF a fost inclus și în prima listă de proiecte de interes comun („PIC”), anexată la Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei (3). Conceptul KF, inclusiv conceptul privind tratamentul prevăzut al fluxurilor de energie electrică în caz de congestie („gestionarea congestiilor”), a făcut obiectul unor discuții ample cu autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei implicate și a fost, de asemenea, evidențiat în contactele cu Comisia Europeană. |
| --- | --- |

(5)

La sfârșitul anului 2010, Energinet.dk (OTS-ul danez) și 50Hertz (OST-ul german pentru această zonă) au semnat un acord de grant pentru o contribuție de 150 de milioane EUR din Programul energetic european pentru redresare („PEER”). În 2013, KF a fost inclus și în prima listă de proiecte de interes comun („PIC”), anexată la Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei (3). Conceptul KF, inclusiv conceptul privind tratamentul prevăzut al fluxurilor de energie electrică în caz de congestie („gestionarea congestiilor”), a făcut obiectul unor discuții ample cu autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei implicate și a fost, de asemenea, evidențiat în contactele cu Comisia Europeană.

3

| (6) | KF, ca proiect mai amplu, combină următoarele elemente (a se vedea și figura 1 de mai jos):






  (a) | Parcurile Baltic 1 și Baltic 2, ambele situate în zonele germane ale Mării Baltice. Baltic 1 a fost pus în funcțiune în 2011 și are o capacitate de 48 MW. Baltic 2 a fost pus în funcțiune în 2015 și are o capacitate de 288 MW. |
| --- | --- | --- |

(6)

KF, ca proiect mai amplu, combină următoarele elemente (a se vedea și figura 1 de mai jos):

(a)

Parcurile Baltic 1 și Baltic 2, ambele situate în zonele germane ale Mării Baltice. Baltic 1 a fost pus în funcțiune în 2011 și are o capacitate de 48 MW. Baltic 2 a fost pus în funcțiune în 2015 și are o capacitate de 288 MW.

| (b) | Parcul eolian denumit Kriegers Flak, situat în zonele daneze din Marea Baltică. Punerea în funcțiune a acestui parc eolian cu o capacitate de 600 MW este planificată pentru 2022. |
| --- | --- |

(b)

Parcul eolian denumit Kriegers Flak, situat în zonele daneze din Marea Baltică. Punerea în funcțiune a acestui parc eolian cu o capacitate de 600 MW este planificată pentru 2022.

| (c) | Racordarea la rețea de la parcurile eoliene germane la țărmul german, cu o capacitate de aproximativ 400 MW, folosind curentul alternativ la o tensiune de 150 kV pe o distanță de 136 km, a fost pusă în funcțiune în 2011 și, respectiv, 2015. |
| --- | --- |

(c)

Racordarea la rețea de la parcurile eoliene germane la țărmul german, cu o capacitate de aproximativ 400 MW, folosind curentul alternativ la o tensiune de 150 kV pe o distanță de 136 km, a fost pusă în funcțiune în 2011 și, respectiv, 2015.

| (d) | Racordarea la rețea de la parcul eolian danez la țărmul danez (în zona de ofertare daneză 2), cu o capacitate de 680 MW, folosind curent alternativ la o tensiune de 220 kV pe o distanță de 77-80 km, a fost pusă în funcțiune în 2019. |
| --- | --- |

(d)

Racordarea la rețea de la parcul eolian danez la țărmul danez (în zona de ofertare daneză 2), cu o capacitate de 680 MW, folosind curent alternativ la o tensiune de 220 kV pe o distanță de 77-80 km, a fost pusă în funcțiune în 2019.

| (e) | O stație de conversie „back-to-back” în Bentwisch, Germania, care conectează în mod asincron zonele nordice și continentale sincrone. |
| --- | --- |

(e)

O stație de conversie „back-to-back” în Bentwisch, Germania, care conectează în mod asincron zonele nordice și continentale sincrone.

| (f) | Două cabluri de curent alternativ de înaltă tensiune care conectează parcurile eoliene Kriegers Flak și Baltic 2, cu o capacitate de 400 MW pe o distanță de 24,5 km. |
| --- | --- |

(f)

Două cabluri de curent alternativ de înaltă tensiune care conectează parcurile eoliene Kriegers Flak și Baltic 2, cu o capacitate de 400 MW pe o distanță de 24,5 km.

| (g) | Pentru a conecta platformele Kriegers Flak și Baltic 2, a fost necesară extinderea ambelor platforme offshore. |
| --- | --- |

(g)

Pentru a conecta platformele Kriegers Flak și Baltic 2, a fost necesară extinderea ambelor platforme offshore.

| (h) | Un controler principal pentru exploatarea capacității de interconexiune („MIO”). MIO controlează fluxul de sarcină prin stația de conversie „back-to-back” în timp real, inițiază comercializarea în contrapartidă, în cazul în care se produce o congestie din cauza generării unei cantități de energie eoliană mai mari decât cea estimată, inițiază restricționarea capacităților parcurilor eoliene offshore atunci când aceasta este necesară ca soluție de ultimă instanță și adaptează valorile de referință pentru tensiune și putere reactivă la stația „back-to-back”, pentru a asigura stabilitatea tensiunii. De asemenea, oferă estimări în fiecare oră privind capacitatea de transport care trebuie pusă la dispoziție pe piață. |
| --- | --- |

(h)

Un controler principal pentru exploatarea capacității de interconexiune („MIO”). MIO controlează fluxul de sarcină prin stația de conversie „back-to-back” în timp real, inițiază comercializarea în contrapartidă, în cazul în care se produce o congestie din cauza generării unei cantități de energie eoliană mai mari decât cea estimată, inițiază restricționarea capacităților parcurilor eoliene offshore atunci când aceasta este necesară ca soluție de ultimă instanță și adaptează valorile de referință pentru tensiune și putere reactivă la stația „back-to-back”, pentru a asigura stabilitatea tensiunii. De asemenea, oferă estimări în fiecare oră privind capacitatea de transport care trebuie pusă la dispoziție pe piață.

| (7) | Dintre activele de mai sus, cererea de derogare consideră că parcurile eoliene nu fac parte în mod oficial din proiectul KF [care, prin urmare, este considerat a fi limitat la activele rețelei de transport cuprinse la literele (c)-(h)]. |
| --- | --- |

(7)

Dintre activele de mai sus, cererea de derogare consideră că parcurile eoliene nu fac parte în mod oficial din proiectul KF [care, prin urmare, este considerat a fi limitat la activele rețelei de transport cuprinse la literele (c)-(h)].

Image 1

| (8) | În plus, numai activele de la literele (e)-(h) sunt direct legate de „punerea în comun” a rețelelor naționale. Prin urmare, numai aceste active (marcate drept „active KF CGS” în figurile 1 și 2) au fost cofinanțate din fonduri UE. |
| --- | --- |

(8)

În plus, numai activele de la literele (e)-(h) sunt direct legate de „punerea în comun” a rețelelor naționale. Prin urmare, numai aceste active (marcate drept „active KF CGS” în figurile 1 și 2) au fost cofinanțate din fonduri UE.

Image 2

3.   DEROGĂRILE SOLICITATE

DEROGĂRILE SOLICITATE

| (9) | Toate derogările solicitate vizează alocarea capacității sistemului KF la granița zonei de ofertare dintre zonele Danemarca 2 (DK2) și zonele germano-luxemburgheze (DE-LU), prioritate având parcurile eoliene offshore conectate direct la sistemul KF. |
| --- | --- |

(9)

Toate derogările solicitate vizează alocarea capacității sistemului KF la granița zonei de ofertare dintre zonele Danemarca 2 (DK2) și zonele germano-luxemburgheze (DE-LU), prioritate având parcurile eoliene offshore conectate direct la sistemul KF.

| (10) | Solicitanții solicită o derogare pentru sistemul KF de la o serie de cerințe descrise mai jos, toate referitoare la capacitatea de tranzacționare minimă disponibilă în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică. |
| --- | --- |

(10)

Solicitanții solicită o derogare pentru sistemul KF de la o serie de cerințe descrise mai jos, toate referitoare la capacitatea de tranzacționare minimă disponibilă în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică.

3.1.   Articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică

Articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică

| (11) | Articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică prevede că operatorii de transport și de sistem nu limitează volumul capacității de interconectare care urmează a fi pusă la dispoziția participanților la piață pentru a rezolva o congestie în interiorul propriei lor zone de ofertare sau ca modalitate de a gestiona fluxurile din tranzacțiile interne ale zonelor de ofertare. Acest alineat se consideră a fi respectat în cazul în care, pentru frontierele care utilizează o metodă bazată pe capacitatea netă de transport coordonată, cel puțin 70 % din capacitatea de transport care respectă limitele de siguranță în funcționare după scăderea contingențelor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu orientările privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor, este disponibilă pentru comerțul interzonal. Autoritățile germane și daneze solicită ca acest procent minim să nu se aplice capacității globale de transport, cu respectarea limitelor de siguranță în funcționare după scăderea contingențelor. În schimb, acesta ar trebui să se aplice numai capacității rămase după scăderea întregii capacități care se preconizează că va fi necesară pentru transportul producției de la parcurile eoliene conectate la sistemul KF către țărm („capacitate reziduală”). |
| --- | --- |

(11)

Articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică prevede că operatorii de transport și de sistem nu limitează volumul capacității de interconectare care urmează a fi pusă la dispoziția participanților la piață pentru a rezolva o congestie în interiorul propriei lor zone de ofertare sau ca modalitate de a gestiona fluxurile din tranzacțiile interne ale zonelor de ofertare. Acest alineat se consideră a fi respectat în cazul în care, pentru frontierele care utilizează o metodă bazată pe capacitatea netă de transport coordonată, cel puțin 70 % din capacitatea de transport care respectă limitele de siguranță în funcționare după scăderea contingențelor, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu orientările privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor, este disponibilă pentru comerțul interzonal. Autoritățile germane și daneze solicită ca acest procent minim să nu se aplice capacității globale de transport, cu respectarea limitelor de siguranță în funcționare după scăderea contingențelor. În schimb, acesta ar trebui să se aplice numai capacității rămase după scăderea întregii capacități care se preconizează că va fi necesară pentru transportul producției de la parcurile eoliene conectate la sistemul KF către țărm („capacitate reziduală”).

| (12) | Astfel, dacă au o capacitate de transport de 400 MW, capacitatea de 320 MW era deja necesară pentru transportul energiei eoliene către țărm, iar în temeiul cererii de derogare numai 80 MW fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (8). Prin urmare, în cazul în care cel puțin 70 % din capacitatea de 80 MW a fost pusă la dispoziție pentru comerțul interzonal, acest lucru ar trebui considerat suficient, în opinia autorităților germane și daneze, pentru a se conforma cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică. Capacitatea scăzută din capacitatea totală înainte de calcularea capacității de tranzacționare minime disponibile în intervalul de timp pentru ziua următoare se bazează pe estimările privind producția de energie eoliană efectuate de ambii OTS în etapa zilei următoare. Capacitatea neutilizată după alocarea capacității pentru ziua următoare se pune la dispoziție pe piața intrazilnică. |
| --- | --- |

(12)

Astfel, dacă au o capacitate de transport de 400 MW, capacitatea de 320 MW era deja necesară pentru transportul energiei eoliene către țărm, iar în temeiul cererii de derogare numai 80 MW fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (8). Prin urmare, în cazul în care cel puțin 70 % din capacitatea de 80 MW a fost pusă la dispoziție pentru comerțul interzonal, acest lucru ar trebui considerat suficient, în opinia autorităților germane și daneze, pentru a se conforma cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică. Capacitatea scăzută din capacitatea totală înainte de calcularea capacității de tranzacționare minime disponibile în intervalul de timp pentru ziua următoare se bazează pe estimările privind producția de energie eoliană efectuate de ambii OTS în etapa zilei următoare. Capacitatea neutilizată după alocarea capacității pentru ziua următoare se pune la dispoziție pe piața intrazilnică.

| (13) | Trebuie remarcat faptul că această abordare, așa cum se subliniază în cerere, este inclusă în prezent în metodologia de calcul al capacităților a regiunii de calcul al capacităților Hansa pentru intervalele de timp pentru ziua următoare și intrazilnice. Regiunea de calcul al capacităților Hansa include proiectul Kriegers Flak. La 16 decembrie 2018, autoritățile naționale de reglementare din regiunea Hansa au convenit asupra metodologiei de calcul al capacităților pentru regiunea Hansa. Metodologia de calcul al capacităților a regiunii de calcul al capacităților Hansa pentru intervalul de timp specific pieței la termen și o metodologie actualizată pentru intervalele de timp specifice pieței pentru ziua următoare și intrazilnice nu au putut fi convenite încă de autoritățile naționale de reglementare competente din regiune, în special deoarece nu s-a ajuns la un acord cu privire la abordarea privind calculul capacităților pentru interconexiunea Kriegers Flak. Astfel, termenul pentru stabilirea unui acord a fost prelungit în speranța obținerii unei clarificări prin prezenta procedură de derogare (4). |
| --- | --- |

(13)

Trebuie remarcat faptul că această abordare, așa cum se subliniază în cerere, este inclusă în prezent în metodologia de calcul al capacităților a regiunii de calcul al capacităților Hansa pentru intervalele de timp pentru ziua următoare și intrazilnice. Regiunea de calcul al capacităților Hansa include proiectul Kriegers Flak. La 16 decembrie 2018, autoritățile naționale de reglementare din regiunea Hansa au convenit asupra metodologiei de calcul al capacităților pentru regiunea Hansa. Metodologia de calcul al capacităților a regiunii de calcul al capacităților Hansa pentru intervalul de timp specific pieței la termen și o metodologie actualizată pentru intervalele de timp specifice pieței pentru ziua următoare și intrazilnice nu au putut fi convenite încă de autoritățile naționale de reglementare competente din regiune, în special deoarece nu s-a ajuns la un acord cu privire la abordarea privind calculul capacităților pentru interconexiunea Kriegers Flak. Astfel, termenul pentru stabilirea unui acord a fost prelungit în speranța obținerii unei clarificări prin prezenta procedură de derogare (4).

4

3.2.   Articolele 12, 14, 15 și 16 din Regulamentul privind energia electrică

Articolele 12, 14, 15 și 16 din Regulamentul privind energia electrică

| (14) | Articolele 12, 14, 15 și 16 din Regulamentul privind energia electrică fac trimitere, în mai multe cazuri, la nivelul minim al capacității disponibile, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (8). Autoritățile germane și daneze solicită derogarea astfel încât nivelul minim de capacitate din aceste articole să reflecte nivelul minim astfel cum a fost calculat mai sus, reprezentând astfel 70 % din capacitatea reziduală. |
| --- | --- |

(14)

Articolele 12, 14, 15 și 16 din Regulamentul privind energia electrică fac trimitere, în mai multe cazuri, la nivelul minim al capacității disponibile, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (8). Autoritățile germane și daneze solicită derogarea astfel încât nivelul minim de capacitate din aceste articole să reflecte nivelul minim astfel cum a fost calculat mai sus, reprezentând astfel 70 % din capacitatea reziduală.

| (15) | Comisia nu consideră că acestea reprezintă cereri de derogare separate. Este important de remarcat că articolul 64 alineatul (1) din Regulamentul privind energia electrică nu permite derogări de la dispozițiile articolului 12 din Regulamentul privind energia electrică. Cu toate acestea, în măsura în care o derogare de la articolul 16 alineatul (8) conduce la un calcul diferit al nivelului minim al capacității, toate trimiterile la această valoare minimă din regulament trebuie înțelese ca referindu-se la valoarea stabilită în decizia de derogare. |
| --- | --- |

(15)

Comisia nu consideră că acestea reprezintă cereri de derogare separate. Este important de remarcat că articolul 64 alineatul (1) din Regulamentul privind energia electrică nu permite derogări de la dispozițiile articolului 12 din Regulamentul privind energia electrică. Cu toate acestea, în măsura în care o derogare de la articolul 16 alineatul (8) conduce la un calcul diferit al nivelului minim al capacității, toate trimiterile la această valoare minimă din regulament trebuie înțelese ca referindu-se la valoarea stabilită în decizia de derogare.

3.3.   Coduri de rețea și orientări

Coduri de rețea și orientări

| (16) | Pe baza cererii, derogarea ia, de asemenea, în considerare procesele respective de calculare a capacităților în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1222 al Comisiei (5) de stabilire a unor linii directoare privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor (denumit în continuare „CACM”), al Regulamentului (UE) 2016/1719 al Comisiei (6) de stabilire a unei orientări privind alocarea capacităților pe piața pe termen lung („FCA”) și al Regulamentului (UE) 2017/2195 al Comisiei (7) de stabilire a unei linii directoare privind echilibrarea sistemului de energie electrică („EB”). În măsura în care se solicită derogări de la metodologiile adoptate în temeiul acestor regulamente ale Comisiei, aceste cereri nu sunt considerate cereri de derogare separate, ci sunt asociate în mod intrinsec cererii de derogare de la Regulamentul privind energia electrică. În măsura în care, din cauza unei derogări, o dispoziție din Regulamentul privind energia electrică nu se aplică sau se aplică doar parțial unui proiect, nu se vor aplica nici metodologiile adoptate în temeiul unei legislații de nivel inferior care fac trimitere la dispoziția respectivă din Regulamentul privind energia electrică sau se bazează pe aceasta. |
| --- | --- |

(16)

Pe baza cererii, derogarea ia, de asemenea, în considerare procesele respective de calculare a capacităților în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1222 al Comisiei (5) de stabilire a unor linii directoare privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor (denumit în continuare „CACM”), al Regulamentului (UE) 2016/1719 al Comisiei (6) de stabilire a unei orientări privind alocarea capacităților pe piața pe termen lung („FCA”) și al Regulamentului (UE) 2017/2195 al Comisiei (7) de stabilire a unei linii directoare privind echilibrarea sistemului de energie electrică („EB”). În măsura în care se solicită derogări de la metodologiile adoptate în temeiul acestor regulamente ale Comisiei, aceste cereri nu sunt considerate cereri de derogare separate, ci sunt asociate în mod intrinsec cererii de derogare de la Regulamentul privind energia electrică. În măsura în care, din cauza unei derogări, o dispoziție din Regulamentul privind energia electrică nu se aplică sau se aplică doar parțial unui proiect, nu se vor aplica nici metodologiile adoptate în temeiul unei legislații de nivel inferior care fac trimitere la dispoziția respectivă din Regulamentul privind energia electrică sau se bazează pe aceasta.

5

6

7

| (17) | Cererea de derogare prevede, de asemenea, că rezervarea capacității pieței pe termen lung se bazează pe capacitatea rămasă după scăderea puterii instalate în centralele eoliene. Rezervarea capacității pe celelalte unități de timp ale pieței se bazează pe capacitatea rămasă după scăderea injecției de energie eoliană estimate. Deși cererea prevede că restricționarea parcurilor eoliene offshore (care este înțeleasă ca referindu-se numai la parcurile eoliene Baltic 1 și 2 și Kriegers Flak), cauzată de rezervarea capacității de tranzacționare transfrontaliere interzonale, trebuie evitată în toate unitățile de timp ale pieței, Comisia înțelege că această cerere este consecința intenționată a celorlalte derogări solicitate și a abordării descrise în ceea ce privește calculul și alocarea capacităților, și nu o cerere de derogări separate. În special, cererea stabilește în mod expres că o capacitate alocată ar trebui să fie fermă și, prin urmare, nicio capacitate de transport alocată nu trebuie să fie restricționată pentru a împiedica restricționarea parcurilor eoliene offshore. |
| --- | --- |

(17)

Cererea de derogare prevede, de asemenea, că rezervarea capacității pieței pe termen lung se bazează pe capacitatea rămasă după scăderea puterii instalate în centralele eoliene. Rezervarea capacității pe celelalte unități de timp ale pieței se bazează pe capacitatea rămasă după scăderea injecției de energie eoliană estimate. Deși cererea prevede că restricționarea parcurilor eoliene offshore (care este înțeleasă ca referindu-se numai la parcurile eoliene Baltic 1 și 2 și Kriegers Flak), cauzată de rezervarea capacității de tranzacționare transfrontaliere interzonale, trebuie evitată în toate unitățile de timp ale pieței, Comisia înțelege că această cerere este consecința intenționată a celorlalte derogări solicitate și a abordării descrise în ceea ce privește calculul și alocarea capacităților, și nu o cerere de derogări separate. În special, cererea stabilește în mod expres că o capacitate alocată ar trebui să fie fermă și, prin urmare, nicio capacitate de transport alocată nu trebuie să fie restricționată pentru a împiedica restricționarea parcurilor eoliene offshore.

3.4.   Durata derogării solicitate

Durata derogării solicitate

| (18) | În cererea de derogare se solicită ca derogarea să producă efecte odată cu punerea în funcțiune a KF preconizată în T3/2020 și să se aplice „atât timp cât parcurile eoliene Baltic 1, Baltic 2 și Kriegers Flak sunt conectate la KF”. Aceasta se referă ulterior la o limitare în timp „atât timp cât aceste parcuri eoliene offshore sunt operaționale și conectate la sistem”. |
| --- | --- |

(18)

În cererea de derogare se solicită ca derogarea să producă efecte odată cu punerea în funcțiune a KF preconizată în T3/2020 și să se aplice „atât timp cât parcurile eoliene Baltic 1, Baltic 2 și Kriegers Flak sunt conectate la KF”. Aceasta se referă ulterior la o limitare în timp „atât timp cât aceste parcuri eoliene offshore sunt operaționale și conectate la sistem”.

| (19) | Comisia înțelege că acest lucru se referă la parcurile eoliene astfel cum există în prezent sau, în ceea ce privește parcul eolian Kriegers Flak, planificate a fi operaționale în viitorul apropiat. Astfel, în cazul parcurilor eoliene noi, chiar și ca investiții subsecvente parcurilor existente, producția lor estimată nu va fi scăzută din capacitatea totală de transport înainte de calcularea capacității reziduale. |
| --- | --- |

(19)

Comisia înțelege că acest lucru se referă la parcurile eoliene astfel cum există în prezent sau, în ceea ce privește parcul eolian Kriegers Flak, planificate a fi operaționale în viitorul apropiat. Astfel, în cazul parcurilor eoliene noi, chiar și ca investiții subsecvente parcurilor existente, producția lor estimată nu va fi scăzută din capacitatea totală de transport înainte de calcularea capacității reziduale.

4.   OBSERVAȚII PRIMITE ÎN CURSUL PERIOADEI DE CONSULTARE

OBSERVAȚII PRIMITE ÎN CURSUL PERIOADEI DE CONSULTARE

| (20) | În cursul perioadei de consultare, Comisia a primit observații de la cinci părți interesate diferite, precum și de la un stat membru.






  — | Patru dintre cele șase observații erau favorabile derogării solicitate sau cel puțin au exprimat o înțelegere față de aceasta, deși două dintre ele solicitau limitări de timp clare ale derogării, una în vederea adaptării rapide a proiectului la cadrul juridic al UE. O altă observație nu a abordat cererea de derogare în sine, în timp ce cea de a șasea observație susținea respingerea derogării și, ca o a doua opțiune, stabilirea unui termen scurt pentru aceasta. |
| --- | --- | --- |

(20)

În cursul perioadei de consultare, Comisia a primit observații de la cinci părți interesate diferite, precum și de la un stat membru.

—

Patru dintre cele șase observații erau favorabile derogării solicitate sau cel puțin au exprimat o înțelegere față de aceasta, deși două dintre ele solicitau limitări de timp clare ale derogării, una în vederea adaptării rapide a proiectului la cadrul juridic al UE. O altă observație nu a abordat cererea de derogare în sine, în timp ce cea de a șasea observație susținea respingerea derogării și, ca o a doua opțiune, stabilirea unui termen scurt pentru aceasta.

| — | În ceea ce privește durata unei posibile derogări, dintre cele patru observații în favoarea acordării unei derogări, două au susținut că derogarea trebuie să acopere întreaga durată de viață a parcurilor eoliene conectate, în timp ce una solicita ca durata derogării să fie specificată fără a se propune o durată concretă, iar o altă observație solicita ca derogarea să fie temporară, oferind exemplul unei limite de timp de cinci ani, în vederea dezvoltării unei soluții privind zona de ofertare offshore pentru KF. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește durata unei posibile derogări, dintre cele patru observații în favoarea acordării unei derogări, două au susținut că derogarea trebuie să acopere întreaga durată de viață a parcurilor eoliene conectate, în timp ce una solicita ca durata derogării să fie specificată fără a se propune o durată concretă, iar o altă observație solicita ca derogarea să fie temporară, oferind exemplul unei limite de timp de cinci ani, în vederea dezvoltării unei soluții privind zona de ofertare offshore pentru KF.

| — | Cinci dintre cele șase observații au subliniat faptul că, deși o decizie de derogare ad-hoc (condiționată) ar putea fi justificată având în vedere caracteristicile unice în cazul respectiv, derogările nu erau o alternativă adecvată pentru stabilirea unui cadru de reglementare mai larg pentru a asigura o soluție de reglementare de durată. O astfel de soluție de reglementare ar fi nu numai utilă pentru viitoarele proiecte hibride, ci ar putea permite, de asemenea, înlocuirea derogării după o anumită perioadă de timp care este necesară pentru a se ajunge la un acord cu privire la tratamentul de reglementare și o posibilă renegociere a contractelor KF. În cea de a șasea observație se arată că au avut loc modificări ale cadrului de reglementare, dar se subliniază că este normal ca proiectele pe termen lung să poată exista cu anumite modificări de reglementare apărute pe parcursul perioadei lor de implementare. |
| --- | --- |

—

Cinci dintre cele șase observații au subliniat faptul că, deși o decizie de derogare ad-hoc (condiționată) ar putea fi justificată având în vedere caracteristicile unice în cazul respectiv, derogările nu erau o alternativă adecvată pentru stabilirea unui cadru de reglementare mai larg pentru a asigura o soluție de reglementare de durată. O astfel de soluție de reglementare ar fi nu numai utilă pentru viitoarele proiecte hibride, ci ar putea permite, de asemenea, înlocuirea derogării după o anumită perioadă de timp care este necesară pentru a se ajunge la un acord cu privire la tratamentul de reglementare și o posibilă renegociere a contractelor KF. În cea de a șasea observație se arată că au avut loc modificări ale cadrului de reglementare, dar se subliniază că este normal ca proiectele pe termen lung să poată exista cu anumite modificări de reglementare apărute pe parcursul perioadei lor de implementare.

| — | În ceea ce privește conținutul unei astfel de soluții de reglementare de durată, care se află în afara domeniului de aplicare al prezentei decizii de derogare, două observații evidențiază faptul că sprijinul ar trebui acordat direct într-o manieră bazată pe piață (cum ar fi prin intermediul licitațiilor), mai degrabă decât indirect, prin prețuri la energie electrică majorate în mod artificial sau tratamente operaționale speciale, cum ar fi dispecerizarea prioritară și lipsa de responsabilitate în materie de echilibrare. Una dintre observații este detaliată, susținând zonele de ofertare offshore ca o soluție promițătoare care ar putea fi aplicată în viitor și în cazul KF, subliniind că organizarea pieței nu ar trebui să facă diferența între producția pe uscat și cea în larg, recunoscând, în același timp, necesitatea de a se evalua mai detaliat efectele distributive ale zonelor de ofertare offshore. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește conținutul unei astfel de soluții de reglementare de durată, care se află în afara domeniului de aplicare al prezentei decizii de derogare, două observații evidențiază faptul că sprijinul ar trebui acordat direct într-o manieră bazată pe piață (cum ar fi prin intermediul licitațiilor), mai degrabă decât indirect, prin prețuri la energie electrică majorate în mod artificial sau tratamente operaționale speciale, cum ar fi dispecerizarea prioritară și lipsa de responsabilitate în materie de echilibrare. Una dintre observații este detaliată, susținând zonele de ofertare offshore ca o soluție promițătoare care ar putea fi aplicată în viitor și în cazul KF, subliniind că organizarea pieței nu ar trebui să facă diferența între producția pe uscat și cea în larg, recunoscând, în același timp, necesitatea de a se evalua mai detaliat efectele distributive ale zonelor de ofertare offshore.

5.   EVALUARE

EVALUARE

| (21) | În conformitate cu articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică, se poate acorda o derogare de la dispozițiile relevante menționate la articolele 3 și 6, articolul 7 alineatul (1), articolul 8 alineatele (1) și (4), articolele 9, 10 și 11, articolele 14-17, articolele 19-27, articolele 35-47 și articolul 51 din regulament în cazul în care statul (statele) membru (membre) (în acest caz, atât Danemarca, cât și Germania) poate (pot) demonstra că are (au) probleme majore la exploatarea micilor sisteme izolate și ale micilor sisteme conectate. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică, se poate acorda o derogare de la dispozițiile relevante menționate la articolele 3 și 6, articolul 7 alineatul (1), articolul 8 alineatele (1) și (4), articolele 9, 10 și 11, articolele 14-17, articolele 19-27, articolele 35-47 și articolul 51 din regulament în cazul în care statul (statele) membru (membre) (în acest caz, atât Danemarca, cât și Germania) poate (pot) demonstra că are (au) probleme majore la exploatarea micilor sisteme izolate și ale micilor sisteme conectate.

| (22) | Cu excepția regiunilor ultraperiferice, derogarea este limitată în timp și face obiectul unor condiții care vizează creșterea concurenței și integrarea în piața internă a energiei electrice. |
| --- | --- |

(22)

Cu excepția regiunilor ultraperiferice, derogarea este limitată în timp și face obiectul unor condiții care vizează creșterea concurenței și integrarea în piața internă a energiei electrice.

| (23) | În cele din urmă, derogarea urmărește să asigure că nu împiedică tranziția către energia din surse regenerabile, flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil. |
| --- | --- |

(23)

În cele din urmă, derogarea urmărește să asigure că nu împiedică tranziția către energia din surse regenerabile, flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil.

5.1.   Mic sistem izolat sau mic sistem conectat

Mic sistem izolat sau mic sistem conectat

| (24) | Regulamentul privind energia electrică nu prevede derogări automate generalizate pentru micile sistemele conectate sau izolate. Prin urmare, regulamentul se sprijină pe ipoteza că, în pofida varietății mari a dimensiunilor și a caracteristicilor tehnice ale sistemelor electroenergetice din UE, toate aceste sisteme pot și ar trebui să fie exploatate în conformitate cu cadrul de reglementare complet. |
| --- | --- |

(24)

Regulamentul privind energia electrică nu prevede derogări automate generalizate pentru micile sistemele conectate sau izolate. Prin urmare, regulamentul se sprijină pe ipoteza că, în pofida varietății mari a dimensiunilor și a caracteristicilor tehnice ale sistemelor electroenergetice din UE, toate aceste sisteme pot și ar trebui să fie exploatate în conformitate cu cadrul de reglementare complet.

| (25) | Totuși, această ipoteză poate fi infirmată și, prin urmare, în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul privind energia electrică, este posibilă o derogare de la aplicarea anumitor dispoziții din Regulamentul privind energia electrică, dacă statele membre demonstrează, printre altele, că aplicarea acestor dispoziții în cazul micilor sisteme izolate ar putea duce la probleme majore, în special din cauza condițiilor geografice sau a profilurilor de cerere relevante pentru sistemele în cauză. De exemplu, s-a constatat că acest lucru este valabil pentru anumite insule mediteraneene mici și izolate, unde cererea este foarte scăzută în timpul iernii și unde există creșteri semnificative ale cererii în timpul sezoanelor turistice scurte (8). |
| --- | --- |

(25)

Totuși, această ipoteză poate fi infirmată și, prin urmare, în temeiul articolului 64 alineatul (1) din Regulamentul privind energia electrică, este posibilă o derogare de la aplicarea anumitor dispoziții din Regulamentul privind energia electrică, dacă statele membre demonstrează, printre altele, că aplicarea acestor dispoziții în cazul micilor sisteme izolate ar putea duce la probleme majore, în special din cauza condițiilor geografice sau a profilurilor de cerere relevante pentru sistemele în cauză. De exemplu, s-a constatat că acest lucru este valabil pentru anumite insule mediteraneene mici și izolate, unde cererea este foarte scăzută în timpul iernii și unde există creșteri semnificative ale cererii în timpul sezoanelor turistice scurte (8).

8

| (26) | Pe lângă sistemele izolate, Regulamentul privind energia electrică prevede posibilitatea acordării de derogări și pentru micile sisteme conectate. Acest lucru ridică întrebări cu privire la ceea ce constituie un sistem în sensul articolului 64 din Regulamentul privind energia electrică. Până în prezent, toate deciziile Comisiei de acordare a unor derogări pentru sistemele izolate se referă la insule. Faptul că singurul sistem menționat în mod expres la articolul 64 este din Cipru, o insulă al cărei sistem de transport nu este în prezent conectat la sistemele de transport ale altor state membre, arată că insulele erau probabil și ceea ce legiuitorul a avut în vedere atunci când a inclus posibilitate de derogare pentru micile sisteme izolate sau micile sisteme conectate. |
| --- | --- |

(26)

Pe lângă sistemele izolate, Regulamentul privind energia electrică prevede posibilitatea acordării de derogări și pentru micile sisteme conectate. Acest lucru ridică întrebări cu privire la ceea ce constituie un sistem în sensul articolului 64 din Regulamentul privind energia electrică. Până în prezent, toate deciziile Comisiei de acordare a unor derogări pentru sistemele izolate se referă la insule. Faptul că singurul sistem menționat în mod expres la articolul 64 este din Cipru, o insulă al cărei sistem de transport nu este în prezent conectat la sistemele de transport ale altor state membre, arată că insulele erau probabil și ceea ce legiuitorul a avut în vedere atunci când a inclus posibilitate de derogare pentru micile sisteme izolate sau micile sisteme conectate.

izolate

conectate

sistem

| (27) | Termenul „sistem” ca atare nu este definit nici de Regulamentul privind energia electrică, nici de Directiva privind energia electrică. Cu toate acestea, la articolul 2 alineatele (42) și (43) din Directiva privind energia electrică sunt definite noțiunile de „mic sistem izolat” și, respectiv, „mic sistem conectat”. Micile sisteme izolate sunt definite drept „orice sistem cu un consum mai mic de 3 000 GWh în anul 1996, în cazul căruia mai puțin de 5 % din consumul anual se obține prin interconectarea cu alte sisteme”, în timp ce micile sisteme conectate se referă la „orice sistem cu un consum mai mic de 3 000 GWh în anul 1996, în cazul căruia mai mult de 5 % din consumul anual se obține prin interconectarea cu alte sisteme”. |
| --- | --- |

(27)

Termenul „sistem” ca atare nu este definit nici de Regulamentul privind energia electrică, nici de Directiva privind energia electrică. Cu toate acestea, la articolul 2 alineatele (42) și (43) din Directiva privind energia electrică sunt definite noțiunile de „mic sistem izolat” și, respectiv, „mic sistem conectat”. Micile sisteme izolate sunt definite drept „orice sistem cu un consum mai mic de 3 000 GWh în anul 1996, în cazul căruia mai puțin de 5 % din consumul anual se obține prin interconectarea cu alte sisteme”, în timp ce micile sisteme conectate se referă la „orice sistem cu un consum mai mic de 3 000 GWh în anul 1996, în cazul căruia mai mult de 5 % din consumul anual se obține prin interconectarea cu alte sisteme”.

| (28) | În primul rând, ambele definiții se sprijină astfel pe ipoteza că sistemul este un element în cadrul căruia poate fi măsurat și definit un consum de energie electrică. În al doilea rând, este un element care poate fi interconectat cu alte sisteme. Noțiunea de „capacitate de interconexiune” de la articolul 2 alineatul (39) din directivă (care diferă de cea din regulament) este, de asemenea, definită drept „echipamentul folosit pentru interconectarea sistemelor electrice”. În acest context, este clar că „sistemul” trebuie să fie un element care (i) poate include punctele de consum; și (ii) poate fi conectat la alte sisteme prin cabluri electrice. Aceasta pare să excludă o interpretare în sensul mai multor sisteme suprapuse și interconectate ca „sistem”. Mai degrabă, un sistem trebuie să fie separabil în mod clar de altul. Cea mai clară separare, și aceasta este, de asemenea, cea care a fost utilizată în practica decizională a Comisiei până în prezent (9), este o separare topologică a unei zone geografice de o altă zonă geografică, cum ar fi o mare care separă o insulă de alte insule și continent sau munți. În plus, este clar că un „sistem” trebuie să fie constituit din elemente interconectate, și nu poate fi format din mai multe elemente complet independente și neasociate și, prin urmare, un lanț de insule separate și neinterconectate nu ar forma unul, ci mai multe sisteme. |
| --- | --- |

(28)

În primul rând, ambele definiții se sprijină astfel pe ipoteza că sistemul este un element în cadrul căruia poate fi măsurat și definit un consum de energie electrică. În al doilea rând, este un element care poate fi interconectat cu alte sisteme. Noțiunea de „capacitate de interconexiune” de la articolul 2 alineatul (39) din directivă (care diferă de cea din regulament) este, de asemenea, definită drept „echipamentul folosit pentru interconectarea sistemelor electrice”. În acest context, este clar că „sistemul” trebuie să fie un element care (i) poate include punctele de consum; și (ii) poate fi conectat la alte sisteme prin cabluri electrice. Aceasta pare să excludă o interpretare în sensul mai multor sisteme suprapuse și interconectate ca „sistem”. Mai degrabă, un sistem trebuie să fie separabil în mod clar de altul. Cea mai clară separare, și aceasta este, de asemenea, cea care a fost utilizată în practica decizională a Comisiei până în prezent (9), este o separare topologică a unei zone geografice de o altă zonă geografică, cum ar fi o mare care separă o insulă de alte insule și continent sau munți. În plus, este clar că un „sistem” trebuie să fie constituit din elemente interconectate, și nu poate fi format din mai multe elemente complet independente și neasociate și, prin urmare, un lanț de insule separate și neinterconectate nu ar forma unul, ci mai multe sisteme.

9

| (29) | În cazul de față, zona conectată prin cabluri ca parte a KF se află în mijlocul mării. În timp ce parcurile eoliene Baltic 2 și Kriegers Flak sunt situate în reciful Kriegers Flak sau în apropierea acestuia, parcul eolian Baltic 1 este situat între recif și țărmul german. Astfel, parcurile eoliene sunt separate în mod clar de zona continentală de Marea Baltică. Cu toate acestea, marea separă și parcurile eoliene între ele. Deși acestea sunt conectate prin cabluri între ele, aceasta nu diferă de conectarea lor la sistemele continentale. |
| --- | --- |

(29)

În cazul de față, zona conectată prin cabluri ca parte a KF se află în mijlocul mării. În timp ce parcurile eoliene Baltic 2 și Kriegers Flak sunt situate în reciful Kriegers Flak sau în apropierea acestuia, parcul eolian Baltic 1 este situat între recif și țărmul german. Astfel, parcurile eoliene sunt separate în mod clar de zona continentală de Marea Baltică. Cu toate acestea, marea separă și parcurile eoliene între ele. Deși acestea sunt conectate prin cabluri între ele, aceasta nu diferă de conectarea lor la sistemele continentale.

| (30) | Cu toate acestea, sistemul KF constituie o entitate formată din elemente interconectate prin exploatarea comună prin intermediul MIO. MIO acționează în mai multe moduri ca un operator de sistem separat, fiind responsabil în mod autonom de calcularea capacității, de propunerea de măsuri de remediere în caz de congestie, de luarea de măsuri pentru asigurarea stabilității tensiunii și de achiziționarea de servicii de comercializare în contrapartidă, deși sub supravegherea operatorilor de sistem, și anume cei doi OTS care dețin elementele de rețea. Astfel, KF este separat de alte sisteme de mare și este constituit din elemente interconectate într-un sistem unic de un concept operațional comun și de o funcție de exploatare comună. În plus, acesta nu se suprapune cu alte sisteme și nu se poate susține că parcurile eoliene individuale formează sisteme separate. Niciunul dintre cei doi OTS nu poate controla în mod unilateral elementele sistemului KF. |
| --- | --- |

(30)

Cu toate acestea, sistemul KF constituie o entitate formată din elemente interconectate prin exploatarea comună prin intermediul MIO. MIO acționează în mai multe moduri ca un operator de sistem separat, fiind responsabil în mod autonom de calcularea capacității, de propunerea de măsuri de remediere în caz de congestie, de luarea de măsuri pentru asigurarea stabilității tensiunii și de achiziționarea de servicii de comercializare în contrapartidă, deși sub supravegherea operatorilor de sistem, și anume cei doi OTS care dețin elementele de rețea. Astfel, KF este separat de alte sisteme de mare și este constituit din elemente interconectate într-un sistem unic de un concept operațional comun și de o funcție de exploatare comună. În plus, acesta nu se suprapune cu alte sisteme și nu se poate susține că parcurile eoliene individuale formează sisteme separate. Niciunul dintre cei doi OTS nu poate controla în mod unilateral elementele sistemului KF.

separat de alte sisteme de mare

este constituit din elemente interconectate într-un sistem unic de un concept operațional comun și de o funcție de exploatare comună

| (31) | Astfel, instalația comună de acces la rețea KF constituie, împreună cu parcurile eoliene conectate, un sistem în sensul articolului 64 din regulament. |
| --- | --- |

(31)

Astfel, instalația comună de acces la rețea KF constituie, împreună cu parcurile eoliene conectate, un sistem în sensul articolului 64 din regulament.

| (32) | De asemenea, KF este în mod clar un sistem „mic”. În cazul sistemelor nou create, este exclus în mod logic să se facă trimitere la consumul din 1996. Acest an de referință datează de la Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) (prima Directivă privind energia electrică), deși încă cu un prag de 2 500 GWh. Acesta a fost menținut ca punct de referință în anii următori, pentru a preveni schimbarea statutului sistemelor pe baza modificărilor cifrelor lor privind consumul anual. |
| --- | --- |

(32)

De asemenea, KF este în mod clar un sistem „mic”. În cazul sistemelor nou create, este exclus în mod logic să se facă trimitere la consumul din 1996. Acest an de referință datează de la Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) (prima Directivă privind energia electrică), deși încă cu un prag de 2 500 GWh. Acesta a fost menținut ca punct de referință în anii următori, pentru a preveni schimbarea statutului sistemelor pe baza modificărilor cifrelor lor privind consumul anual.

10

| (33) | Cu toate acestea, odată ce un sistem nou a fost finalizat și devine pe deplin operațional, consumul său în acel moment trebuie folosit drept bază pentru a se stabili dacă sistemul este „mic”. În această situație se găsește KF. Sistemul KF nu are un consum semnificativ, consumul total incluzând pierderile din rețea estimate la aproximativ 90 GWh. De asemenea, nu există o creștere semnificativă a consumului (de exemplu, prin producția de hidrogen) preconizată în viitorul apropiat. În timp ce consumul prevăzut la articolul 2 alineatele (42) și (43) din regulament poate sugera că noțiunea de „mici sisteme” este legată de consumul „uman” și, astfel, limitată la insulele locuite, Comisia consideră că lipsa cererii domestice sau industriale nu exclude calificarea drept „mic sistem”. Mai mult, întrucât nu există un prag minim, impunerea obligației de a exista consum uman în interiorul unui sistem nu ar oferi niciun criteriu de separare semnificativ. În timp ce deciziile Comisiei cu privire la micile sisteme vizează, în principal, soluționarea unor provocări specifice legate de deservirea stabilă și competitivă a locuitorilor din sistem, formularea din regulament nu limitează posibilitatea de derogare la astfel de probleme. Într-adevăr, având în vedere că articolul se referă la probleme majore „pentru exploatarea” unui sistem, aceste probleme pot să se bazeze, de asemenea, pe interacțiunea dintre sistem și producția din cadrul acestuia ca în interacțiunea cu cererea. |
| --- | --- |

(33)

Cu toate acestea, odată ce un sistem nou a fost finalizat și devine pe deplin operațional, consumul său în acel moment trebuie folosit drept bază pentru a se stabili dacă sistemul este „mic”. În această situație se găsește KF. Sistemul KF nu are un consum semnificativ, consumul total incluzând pierderile din rețea estimate la aproximativ 90 GWh. De asemenea, nu există o creștere semnificativă a consumului (de exemplu, prin producția de hidrogen) preconizată în viitorul apropiat. În timp ce consumul prevăzut la articolul 2 alineatele (42) și (43) din regulament poate sugera că noțiunea de „mici sisteme” este legată de consumul „uman” și, astfel, limitată la insulele locuite, Comisia consideră că lipsa cererii domestice sau industriale nu exclude calificarea drept „mic sistem”. Mai mult, întrucât nu există un prag minim, impunerea obligației de a exista consum uman în interiorul unui sistem nu ar oferi niciun criteriu de separare semnificativ. În timp ce deciziile Comisiei cu privire la micile sisteme vizează, în principal, soluționarea unor provocări specifice legate de deservirea stabilă și competitivă a locuitorilor din sistem, formularea din regulament nu limitează posibilitatea de derogare la astfel de probleme. Într-adevăr, având în vedere că articolul se referă la probleme majore „pentru exploatarea” unui sistem, aceste probleme pot să se bazeze, de asemenea, pe interacțiunea dintre sistem și producția din cadrul acestuia ca în interacțiunea cu cererea.

| (34) | În sfârșit, KF, care oferă la rândul său o capacitate semnificativă de interconexiune, este în mod clar un sistem „conectat”. |
| --- | --- |

(34)

În sfârșit, KF, care oferă la rândul său o capacitate semnificativă de interconexiune, este în mod clar un sistem „conectat”.

| (35) | Astfel, KF este un mic sistem conectat în sensul articolului 64 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind energia electrică. |
| --- | --- |

(35)

Astfel, KF este un mic sistem conectat în sensul articolului 64 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind energia electrică.

5.2.   Problemă majoră la exploatarea sistemului

Problemă majoră la exploatarea sistemului

5.2.1.   Ce este o problemă majoră?

Ce este o problemă majoră?

| (36) | Formularea articolului 64 este foarte amplă, referindu-se la „probleme majore la exploatarea sistemului”. Noțiunea de „probleme majore” nu este definită din punct de vedere juridic, nici de către Comisie în practica sa decizională. Formularea deschisă permite Comisiei să ia în considerare toate problemele potențiale legate de situația specială a micilor sisteme, cu condiția ca acestea să fie majore, și nu doar marginale. Astfel de probleme pot varia semnificativ în funcție de particularitățile geografice, de producția și de consumul sistemului în cauză, dar și în funcție de evoluțiile tehnice (precum stocarea și generarea la scară mică a energiei electrice). |
| --- | --- |

(36)

Formularea articolului 64 este foarte amplă, referindu-se la „probleme majore la exploatarea sistemului”. Noțiunea de „probleme majore” nu este definită din punct de vedere juridic, nici de către Comisie în practica sa decizională. Formularea deschisă permite Comisiei să ia în considerare toate problemele potențiale legate de situația specială a micilor sisteme, cu condiția ca acestea să fie majore, și nu doar marginale. Astfel de probleme pot varia semnificativ în funcție de particularitățile geografice, de producția și de consumul sistemului în cauză, dar și în funcție de evoluțiile tehnice (precum stocarea și generarea la scară mică a energiei electrice).

| (37) | În deciziile anterioare, problemele care au trebuit rezolvate au avut legătură cu menținerea coerenței sociale și/sau a condițiilor de concurență echitabile între continent și insule, în situația în care securitatea sistemului de pe insulă a necesitat măsuri suplimentare sau a implicat costuri semnificativ mai mari pe o insulă față de continent. Prin urmare, „exploatarea” nu poate fi înțeleasă în sens restrâns, cum ar fi ca o impunere ca exploatarea sistemului în condiții de siguranță să nu fie posibilă în lipsa derogării. În schimb, întotdeauna s-a considerat că „problemele” includ și problemele socioeconomice pentru utilizatorii sistemului în cauză (11). |
| --- | --- |

(37)

În deciziile anterioare, problemele care au trebuit rezolvate au avut legătură cu menținerea coerenței sociale și/sau a condițiilor de concurență echitabile între continent și insule, în situația în care securitatea sistemului de pe insulă a necesitat măsuri suplimentare sau a implicat costuri semnificativ mai mari pe o insulă față de continent. Prin urmare, „exploatarea” nu poate fi înțeleasă în sens restrâns, cum ar fi ca o impunere ca exploatarea sistemului în condiții de siguranță să nu fie posibilă în lipsa derogării. În schimb, întotdeauna s-a considerat că „problemele” includ și problemele socioeconomice pentru utilizatorii sistemului în cauză (11).

11

| (38) | În plus, problemele în cauză trebuie să se producă la exploatarea sistemului. Astfel, pare dificil de imaginat o justificare care să se bazeze exclusiv pe impactul produs în afara sistemului, de exemplu impactul asupra sistemelor naționale de subvenții. Aceasta nu exclude relevanța efectelor „indirecte”, de exemplu, asupra exploatării în siguranță a sistemului. |
| --- | --- |

(38)

În plus, problemele în cauză trebuie să se producă la exploatarea sistemului. Astfel, pare dificil de imaginat o justificare care să se bazeze exclusiv pe impactul produs în afara sistemului, de exemplu impactul asupra sistemelor naționale de subvenții. Aceasta nu exclude relevanța efectelor „indirecte”, de exemplu, asupra exploatării în siguranță a sistemului.

sistemului

5.2.2.   Sistemul KF ca premieră

Sistemul KF ca premieră

| (39) | Sistemul KF reprezintă o premieră, fiind un sistem care combină cablurile de legătură dintre sistemele terestre și parcurile eoliene offshore situate în două țări diferite, un cablu care conectează acele parcuri eoliene offshore, permițând astfel comerțul cu energie electrică între ambele sisteme terestre, o stație de conversie „back-to-back” între două zone sincrone diferite, două niveluri diferite de tensiune conectate printr-un transformator offshore și MIO (sub supravegherea operatorilor din partea celor doi OTS) care controlează în mod autonom diferitele elemente ale sistemului, determinând comercializarea în contrapartidă sau restricționarea, atunci când este necesar, și stabilind valorile de referință pentru stația de conversie de tip „back-to-back”. |
| --- | --- |

(39)

Sistemul KF reprezintă o premieră, fiind un sistem care combină cablurile de legătură dintre sistemele terestre și parcurile eoliene offshore situate în două țări diferite, un cablu care conectează acele parcuri eoliene offshore, permițând astfel comerțul cu energie electrică între ambele sisteme terestre, o stație de conversie „back-to-back” între două zone sincrone diferite, două niveluri diferite de tensiune conectate printr-un transformator offshore și MIO (sub supravegherea operatorilor din partea celor doi OTS) care controlează în mod autonom diferitele elemente ale sistemului, determinând comercializarea în contrapartidă sau restricționarea, atunci când este necesar, și stabilind valorile de referință pentru stația de conversie de tip „back-to-back”.

| (40) | Înființarea primului astfel de sistem este un proces complex și s-a confruntat cu provocări majore. Având în vedere complexitatea ridicată a proiectului, perioada de la planificarea proiectului până la realizarea finală a fost foarte lungă. |
| --- | --- |

(40)

Înființarea primului astfel de sistem este un proces complex și s-a confruntat cu provocări majore. Având în vedere complexitatea ridicată a proiectului, perioada de la planificarea proiectului până la realizarea finală a fost foarte lungă.

| (41) | Atunci când, în 2010, a fost semnat un acord de grant între Comisie și operatorii de transport și de sistem prin care se alocă 150 de milioane EUR din fondurile UE proiectului KF, acordul prevedea că data planificată de începere a exploatării sistemului KF este în luna iunie 2016. |
| --- | --- |

(41)

Atunci când, în 2010, a fost semnat un acord de grant între Comisie și operatorii de transport și de sistem prin care se alocă 150 de milioane EUR din fondurile UE proiectului KF, acordul prevedea că data planificată de începere a exploatării sistemului KF este în luna iunie 2016.

| (42) | Cu toate acestea, fiind o premieră în domeniul său, pe parcursul proiectului a apărut necesitatea de a se modifica configurația sistemului. Inițial, a fost planificată utilizarea cablurilor HVDC, dar, întrucât platforma HVDC offshore planificată a devenit cu aproximativ 250 % mai scumpă decât se preconizase (12), a fost necesară reproiectarea sistemului cu ajutorul cablurilor de curent alternativ offshore. În septembrie 2015, a fost semnat un acord de grant revizuit. |
| --- | --- |

(42)

Cu toate acestea, fiind o premieră în domeniul său, pe parcursul proiectului a apărut necesitatea de a se modifica configurația sistemului. Inițial, a fost planificată utilizarea cablurilor HVDC, dar, întrucât platforma HVDC offshore planificată a devenit cu aproximativ 250 % mai scumpă decât se preconizase (12), a fost necesară reproiectarea sistemului cu ajutorul cablurilor de curent alternativ offshore. În septembrie 2015, a fost semnat un acord de grant revizuit.

12

| (43) | Această structură revizuită a dus la o reducere semnificativă a capacității de transport suplimentare față de ceea ce este necesar pentru a transporta energia eoliană generată de parcurile eoliene offshore către țărm. Acest lucru poate fi demonstrat prin compararea a două exemple de management al congestiilor descrise în cadrul a diferite prezentări susținute de Energinet.dk în fața Comisiei, la 14 noiembrie 2012 și, respectiv, la 3 septembrie 2014: |
| --- | --- |

(43)

Această structură revizuită a dus la o reducere semnificativă a capacității de transport suplimentare față de ceea ce este necesar pentru a transporta energia eoliană generată de parcurile eoliene offshore către țărm. Acest lucru poate fi demonstrat prin compararea a două exemple de management al congestiilor descrise în cadrul a diferite prezentări susținute de Energinet.dk în fața Comisiei, la 14 noiembrie 2012 și, respectiv, la 3 septembrie 2014:

Image 3

Image 4

| (44) | Aceste exemple arată că, presupunând că producția de energie eoliană este egală în ambele scenarii, capacitatea sistemului KF pusă la dispoziție pe piață pentru tranzacționare către Germania a fost de 830 MW în cadrul proiectului din 2012 și de 230 MW în cadrul proiectului din 2014. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că diferența efectivă dintre cele două configurații ale proiectului depinde în mare măsură de regimul eolian (13). |
| --- | --- |

(44)

Aceste exemple arată că, presupunând că producția de energie eoliană este egală în ambele scenarii, capacitatea sistemului KF pusă la dispoziție pe piață pentru tranzacționare către Germania a fost de 830 MW în cadrul proiectului din 2012 și de 230 MW în cadrul proiectului din 2014. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că diferența efectivă dintre cele două configurații ale proiectului depinde în mare măsură de regimul eolian (13).

13

| (45) | Această modificare semnificativă a concepției proiectului demonstrează provocarea deosebită pe care o presupune acest proiect. Noul concept presupune utilizarea de cabluri de curent alternativ neobișnuit de lungi, cu o lungime totală a legăturii CA mai mare de 200 km, o lungime la care, de obicei, s-ar utiliza tehnologia CC (conform planificării inițiale). Aceasta creează provocări pentru stabilitatea tensiunii în sistemul KF. Pentru a aborda această provocare, a fost elaborat conceptul unui MIO pentru a monitoriza și a controla activele KF și pentru a reacționa (în mod autonom, dar sub supravegherea operatorilor OTS), după cum este necesar. |
| --- | --- |

(45)

Această modificare semnificativă a concepției proiectului demonstrează provocarea deosebită pe care o presupune acest proiect. Noul concept presupune utilizarea de cabluri de curent alternativ neobișnuit de lungi, cu o lungime totală a legăturii CA mai mare de 200 km, o lungime la care, de obicei, s-ar utiliza tehnologia CC (conform planificării inițiale). Aceasta creează provocări pentru stabilitatea tensiunii în sistemul KF. Pentru a aborda această provocare, a fost elaborat conceptul unui MIO pentru a monitoriza și a controla activele KF și pentru a reacționa (în mod autonom, dar sub supravegherea operatorilor OTS), după cum este necesar.

| (46) | Reacțiile MIO includ achiziționarea volumelor de comercializare în contrapartidă necesare în cazul apariției congestiei. În situații de vânt puternic, producția de la parcurile eoliene offshore ar acoperi deja o parte foarte mare a cablurilor. Dacă ar fi necesare volume comerciale minime ridicate în astfel de situații, ar apărea mai frecvent volume mari de comercializare în contrapartidă. |
| --- | --- |

(46)

Reacțiile MIO includ achiziționarea volumelor de comercializare în contrapartidă necesare în cazul apariției congestiei. În situații de vânt puternic, producția de la parcurile eoliene offshore ar acoperi deja o parte foarte mare a cablurilor. Dacă ar fi necesare volume comerciale minime ridicate în astfel de situații, ar apărea mai frecvent volume mari de comercializare în contrapartidă.

| (47) | De exemplu: În situațiile în care prețul din zona DE/LU este mai mare decât prețul din zona DK2, cablul de legătură dintre parcurile eoliene din Germania și țărmul german ar fi congestionate, iar asigurarea unui volum minim de schimburi comerciale prin acest cablu ar impune comercializarea în contrapartidă în direcția DE/LU către DK. Dacă, într-o astfel de situație, ar trebui să fie pusă la dispoziție pentru tranzacționare cel puțin 70 % din capacitatea de 400 MW (astfel, 280 MW), această capacitate ar fi utilizată pentru energia electrică transportată din zona DK 2 (probabil de la generarea de energie eoliană în Danemarca sau alte țări scandinave) către zona DE/LU. Cu toate acestea, adăugarea celor 280 MW și a energiei eoliene de la parcurile eoliene din Baltic 1 și Baltic 2, situate în zona de ofertare DE/LU, ar depăși capacitatea cablului de legătură dintre parcurile eoliene respective și țărmul german. |
| --- | --- |

(47)

De exemplu: În situațiile în care prețul din zona DE/LU este mai mare decât prețul din zona DK2, cablul de legătură dintre parcurile eoliene din Germania și țărmul german ar fi congestionate, iar asigurarea unui volum minim de schimburi comerciale prin acest cablu ar impune comercializarea în contrapartidă în direcția DE/LU către DK. Dacă, într-o astfel de situație, ar trebui să fie pusă la dispoziție pentru tranzacționare cel puțin 70 % din capacitatea de 400 MW (astfel, 280 MW), această capacitate ar fi utilizată pentru energia electrică transportată din zona DK 2 (probabil de la generarea de energie eoliană în Danemarca sau alte țări scandinave) către zona DE/LU. Cu toate acestea, adăugarea celor 280 MW și a energiei eoliene de la parcurile eoliene din Baltic 1 și Baltic 2, situate în zona de ofertare DE/LU, ar depăși capacitatea cablului de legătură dintre parcurile eoliene respective și țărmul german.

| (48) | Astfel, pentru ca această capacitate să fie disponibilă, fie producția de la parcurile eoliene ar trebui redusă (restricționare/redispecerizare descendentă), fie operatorii de sistem ar trebui să se implice în comercializarea în contrapartidă (comercializarea energiei electrice din zona DE/LU către zona DK2). Ambele abordări ar reduce fluxul fizic prin cablul și ar împiedica supraîncărcarea. Cu toate acestea, astfel cum se prevede, de asemenea, la articolul 13 din Regulamentul privind energia electrică, se recurge la redispecerizarea descendentă nebazată pe piață a energiei electrice din surse regenerabile de energie numai dacă nu este disponibilă nicio altă opțiune. În plus, reducerile semnificative ale orelor de funcționare a activelor de producere de energie din surse regenerabile ar putea avea un impact negativ asupra rentabilității sau asupra obiectivelor programului de sprijinire a producerii de energie din surse regenerabile. Astfel, MIO este configurat pentru a reduce producția parcurilor eoliene numai în ultimă instanță și pentru a aborda problema congestiei prin comercializarea în contrapartidă. |
| --- | --- |

(48)

Astfel, pentru ca această capacitate să fie disponibilă, fie producția de la parcurile eoliene ar trebui redusă (restricționare/redispecerizare descendentă), fie operatorii de sistem ar trebui să se implice în comercializarea în contrapartidă (comercializarea energiei electrice din zona DE/LU către zona DK2). Ambele abordări ar reduce fluxul fizic prin cablul și ar împiedica supraîncărcarea. Cu toate acestea, astfel cum se prevede, de asemenea, la articolul 13 din Regulamentul privind energia electrică, se recurge la redispecerizarea descendentă nebazată pe piață a energiei electrice din surse regenerabile de energie numai dacă nu este disponibilă nicio altă opțiune. În plus, reducerile semnificative ale orelor de funcționare a activelor de producere de energie din surse regenerabile ar putea avea un impact negativ asupra rentabilității sau asupra obiectivelor programului de sprijinire a producerii de energie din surse regenerabile. Astfel, MIO este configurat pentru a reduce producția parcurilor eoliene numai în ultimă instanță și pentru a aborda problema congestiei prin comercializarea în contrapartidă.

| (49) | Prin urmare, aplicarea articolului 16 alineatul (8) ar determina creșterea volumului de comercializare în contrapartidă necesar. Acest lucru ar determina, fără îndoială, creșterea complexității menținerii operațiunilor stabile ale sistemului KF, întrucât ar fi necesare intervenții mai frecvente ale MIO, iar volumele comerciale mai mari ar trebui gestionate în mod autonom de MIO. Cu toate acestea, pe baza informațiilor disponibile, nu reiese că această complexitate sporită ar pune în discuție securitatea operațională a sistemului KF în sine și că, prin urmare, ar justifica o derogare pe cont propriu. |
| --- | --- |

(49)

Prin urmare, aplicarea articolului 16 alineatul (8) ar determina creșterea volumului de comercializare în contrapartidă necesar. Acest lucru ar determina, fără îndoială, creșterea complexității menținerii operațiunilor stabile ale sistemului KF, întrucât ar fi necesare intervenții mai frecvente ale MIO, iar volumele comerciale mai mari ar trebui gestionate în mod autonom de MIO. Cu toate acestea, pe baza informațiilor disponibile, nu reiese că această complexitate sporită ar pune în discuție securitatea operațională a sistemului KF în sine și că, prin urmare, ar justifica o derogare pe cont propriu.

| (50) | Totuși, în acest sens, este important să se sublinieze că Regulamentul privind energia electrică recunoaște în mod explicit provocările specifice ale proiectelor inovatoare în general și ale celor hibride care combină interconexiunile și conexiunile terestre, în special. |
| --- | --- |

(50)

Totuși, în acest sens, este important să se sublinieze că Regulamentul privind energia electrică recunoaște în mod explicit provocările specifice ale proiectelor inovatoare în general și ale celor hibride care combină interconexiunile și conexiunile terestre, în special.

| (51) | Articolul 3 litera (l) din Regulamentul privind energia electrică prevede că „normele pieței permit dezvoltarea de proiecte demonstrative în domeniul unor surse de energie, tehnologii sau sisteme durabile, sigure și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care trebuie să fie realizate și utilizate în beneficiul societății”. Astfel, cadrul legislativ vizează facilitarea proiectelor demonstrative. Articolul 2 alineatul (24) din Regulamentul privind energia electrică definește un proiect demonstrativ drept „un proiect care demonstrează că o tehnologie este o premieră în Uniune și reprezintă o inovație semnificativă care depășește cu mult stadiul actual al tehnologiei”. Acest lucru este valabil în mod evident pentru KF, care este primul astfel de proiect și, după cum a fost demonstrat și de provocările majore legate de realizarea sa, a necesitat o inovare semnificativă care depășește cu mult stadiul actual al tehnologiei. |
| --- | --- |

(51)

Articolul 3 litera (l) din Regulamentul privind energia electrică prevede că „normele pieței permit dezvoltarea de proiecte demonstrative în domeniul unor surse de energie, tehnologii sau sisteme durabile, sigure și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care trebuie să fie realizate și utilizate în beneficiul societății”. Astfel, cadrul legislativ vizează facilitarea proiectelor demonstrative. Articolul 2 alineatul (24) din Regulamentul privind energia electrică definește un proiect demonstrativ drept „un proiect care demonstrează că o tehnologie este o premieră în Uniune și reprezintă o inovație semnificativă care depășește cu mult stadiul actual al tehnologiei”. Acest lucru este valabil în mod evident pentru KF, care este primul astfel de proiect și, după cum a fost demonstrat și de provocările majore legate de realizarea sa, a necesitat o inovare semnificativă care depășește cu mult stadiul actual al tehnologiei.

| (52) | În plus, considerentul 66 al regulamentului prevede că „[i]nfrastructura de energie electrică offshore cu dublă funcționalitate (așa-numitele «active hibride offshore») care combină transportul de energie eoliană offshore către țărm și liniile de interconexiune ar trebui să fie, de asemenea, eligibilă pentru scutire, de exemplu în conformitate cu normele aplicabile noilor capacități de interconexiune de curent continuu”, în condițiile în care costurile proiectului sunt deosebit de mari. Kriegers Flak este semnificativ mai complex decât un proiect obișnuit de interconexiune de curent alternativ și, prin urmare, ar fi fost, în principiu, eligibil pentru o scutire în temeiul articolului 63. „Atunci când este necesar, cadrul de reglementare ar trebui să ia în considerare în mod corespunzător situația specifică a acestor active pentru a depăși obstacolele din calea obținerii unor active hibride offshore rentabile din punct de vedere social.” Deși acest considerent menționează în mod expres derogările pentru capacitățile de interconexiune noi, referindu-se astfel la articolul 63, utilizarea „ca atare” arată că aceasta nu este singura cale către cadrele specifice pentru activele hibride pe care considerentul dorește să le evidențieze. Întrucât KF este primul activ hibrid, este clar că legiuitorii cunoșteau acest proiect la elaborarea considerentului 66 și au considerat că există posibilitatea ca proiectul să necesite un cadru de reglementare specific. |
| --- | --- |

(52)

În plus, considerentul 66 al regulamentului prevede că „[i]nfrastructura de energie electrică offshore cu dublă funcționalitate (așa-numitele «active hibride offshore») care combină transportul de energie eoliană offshore către țărm și liniile de interconexiune ar trebui să fie, de asemenea, eligibilă pentru scutire, de exemplu în conformitate cu normele aplicabile noilor capacități de interconexiune de curent continuu”, în condițiile în care costurile proiectului sunt deosebit de mari. Kriegers Flak este semnificativ mai complex decât un proiect obișnuit de interconexiune de curent alternativ și, prin urmare, ar fi fost, în principiu, eligibil pentru o scutire în temeiul articolului 63. „Atunci când este necesar, cadrul de reglementare ar trebui să ia în considerare în mod corespunzător situația specifică a acestor active pentru a depăși obstacolele din calea obținerii unor active hibride offshore rentabile din punct de vedere social.” Deși acest considerent menționează în mod expres derogările pentru capacitățile de interconexiune noi, referindu-se astfel la articolul 63, utilizarea „ca atare” arată că aceasta nu este singura cale către cadrele specifice pentru activele hibride pe care considerentul dorește să le evidențieze. Întrucât KF este primul activ hibrid, este clar că legiuitorii cunoșteau acest proiect la elaborarea considerentului 66 și au considerat că există posibilitatea ca proiectul să necesite un cadru de reglementare specific.

| (53) | Deși un considerent nu poate modifica cerințele juridice în temeiul regulamentului pentru acordarea de cadre specifice prin derogări sau scutiri, iar articolul 3 litera (l) nu prevede cerințe specifice cu privire la modul în care cadrele de reglementare tratează proiectele demonstrative, cele două, împreună, arată voința legiuitorului ca CE să ia act în mod special de situația specifică și de provocările asociate activelor hibride și proiectelor demonstrative. |
| --- | --- |

(53)

Deși un considerent nu poate modifica cerințele juridice în temeiul regulamentului pentru acordarea de cadre specifice prin derogări sau scutiri, iar articolul 3 litera (l) nu prevede cerințe specifice cu privire la modul în care cadrele de reglementare tratează proiectele demonstrative, cele două, împreună, arată voința legiuitorului ca CE să ia act în mod special de situația specifică și de provocările asociate activelor hibride și proiectelor demonstrative.

| (54) | În acest context, KF ca proiect demonstrativ se confruntă cu o complexitate crescută. Amploarea acestei complexități nu poate fi încă demonstrată pe deplin, deoarece acest proiect este o premieră. Acest lucru ar putea fi suficient pentru a constitui o problemă în temeiul articolului 64. Totuși, această chestiune ar putea rămâne deschisă dacă alte motive de derogare ar fi suficiente, separat sau împreună cu funcționarea complexă și configurația de mai sus a sistemului KF, ca prim activ hibrid de acest tip. |
| --- | --- |

(54)

În acest context, KF ca proiect demonstrativ se confruntă cu o complexitate crescută. Amploarea acestei complexități nu poate fi încă demonstrată pe deplin, deoarece acest proiect este o premieră. Acest lucru ar putea fi suficient pentru a constitui o problemă în temeiul articolului 64. Totuși, această chestiune ar putea rămâne deschisă dacă alte motive de derogare ar fi suficiente, separat sau împreună cu funcționarea complexă și configurația de mai sus a sistemului KF, ca prim activ hibrid de acest tip.

5.2.3.   Funcționarea în condiții de siguranță a zonei DK 2

Funcționarea în condiții de siguranță a zonei DK 2

| (55) | Pe lângă complexitatea sporită a funcționării sistemului KF, volumul crescut al comercializării în contrapartidă ar avea, de asemenea, un impact asupra zonelor de ofertare învecinate. În timp ce zona DE/LU este o zonă mare, zona DK2 este considerabil mai mică. Din acest motiv, disponibilitatea resurselor pentru reglajul crescător și descrescător este mai limitată. În cererea de derogare se susține că resursele respective ar putea fi deja utilizate integral prin comercializare în contrapartidă pentru sistemul KF. |
| --- | --- |

(55)

Pe lângă complexitatea sporită a funcționării sistemului KF, volumul crescut al comercializării în contrapartidă ar avea, de asemenea, un impact asupra zonelor de ofertare învecinate. În timp ce zona DE/LU este o zonă mare, zona DK2 este considerabil mai mică. Din acest motiv, disponibilitatea resurselor pentru reglajul crescător și descrescător este mai limitată. În cererea de derogare se susține că resursele respective ar putea fi deja utilizate integral prin comercializare în contrapartidă pentru sistemul KF.

| (56) | Ar putea apărea întrebarea dacă această lipsă de disponibilitate tehnică a resurselor pentru comercializarea în contrapartidă ar fi frecventă, întrucât comercializarea în contrapartidă ar avea loc, de obicei, în situații de vânt puternic, cu un număr mare de active generatoare de energie eoliană care produc în zona DK2, dar, având în vedere gama largă de posibile situații în rețea, acest lucru nu poate fi exclus în totalitate. |
| --- | --- |

(56)

Ar putea apărea întrebarea dacă această lipsă de disponibilitate tehnică a resurselor pentru comercializarea în contrapartidă ar fi frecventă, întrucât comercializarea în contrapartidă ar avea loc, de obicei, în situații de vânt puternic, cu un număr mare de active generatoare de energie eoliană care produc în zona DK2, dar, având în vedere gama largă de posibile situații în rețea, acest lucru nu poate fi exclus în totalitate.

| (57) | Cu toate acestea, KF are la dispoziție și alte mijloace pentru a gestiona congestia din rețeaua sa. De exemplu, în cazul lipsei de disponibilitate a resurselor de comercializare în contrapartidă, instalația KF ar putea fi în continuare exploatată în condiții de siguranță, dacă producția parcurilor eoliene care fac parte din sistemul KF în sine ar fi redusă. Dacă este necesar să se asigure siguranța în funcționare, acest lucru este permis în mod expres de articolul 13 din Regulamentul privind energia electrică. |
| --- | --- |

(57)

Cu toate acestea, KF are la dispoziție și alte mijloace pentru a gestiona congestia din rețeaua sa. De exemplu, în cazul lipsei de disponibilitate a resurselor de comercializare în contrapartidă, instalația KF ar putea fi în continuare exploatată în condiții de siguranță, dacă producția parcurilor eoliene care fac parte din sistemul KF în sine ar fi redusă. Dacă este necesar să se asigure siguranța în funcționare, acest lucru este permis în mod expres de articolul 13 din Regulamentul privind energia electrică.

| (58) | În plus, ar trebui remarcat faptul că numai creșterea costurilor sistemului, fie că este vorba de creșterea costurilor pentru comercializarea în contrapartidă sau de creșterea costurilor pentru achiziționarea rezervelor pentru zona DK2, nu poate constitui, ca atare, o bază pentru derogări în temeiul articolului 64. În această privință, trebuie remarcat, de asemenea, că în recenta decizie privind angajamentele în cauza AT.40461 – Capacitatea de interconexiune DE/DK, care a examinat limitările sistematice ale capacităților transfrontaliere în temeiul normelor de concurență ale UE, Comisia a considerat că costurile suplimentare rezultate ca urmare a creșterii nevoilor de comercializare în contrapartidă sau de redispecerizare nu au putut fi acceptate ca justificare pentru limitarea fluxurilor transfrontaliere (14). |
| --- | --- |

(58)

În plus, ar trebui remarcat faptul că numai creșterea costurilor sistemului, fie că este vorba de creșterea costurilor pentru comercializarea în contrapartidă sau de creșterea costurilor pentru achiziționarea rezervelor pentru zona DK2, nu poate constitui, ca atare, o bază pentru derogări în temeiul articolului 64. În această privință, trebuie remarcat, de asemenea, că în recenta decizie privind angajamentele în cauza AT.40461 – Capacitatea de interconexiune DE/DK, care a examinat limitările sistematice ale capacităților transfrontaliere în temeiul normelor de concurență ale UE, Comisia a considerat că costurile suplimentare rezultate ca urmare a creșterii nevoilor de comercializare în contrapartidă sau de redispecerizare nu au putut fi acceptate ca justificare pentru limitarea fluxurilor transfrontaliere (14).

Capacitatea de interconexiune DE/DK

14

5.2.4.   Așteptările legitime

Așteptările legitime

| (59) | În cele din urmă, cererea de derogare stabilește că primele discuții privind proiectul KF au început deja din 2007 și că, de atunci, proiectul a fost întotdeauna planificat pe baza unei abordări specifice a gestionării congestiilor, care alocă pe piață numai capacitățile care rămân după scăderea estimărilor privind energia eoliană în etapa corespunzătoare pieței pentru ziua următoare. |
| --- | --- |

(59)

În cele din urmă, cererea de derogare stabilește că primele discuții privind proiectul KF au început deja din 2007 și că, de atunci, proiectul a fost întotdeauna planificat pe baza unei abordări specifice a gestionării congestiilor, care alocă pe piață numai capacitățile care rămân după scăderea estimărilor privind energia eoliană în etapa corespunzătoare pieței pentru ziua următoare.

| (60) | De asemenea, cererea stabilește că, începând cu anul 2007, au avut loc modificări semnificative ale cadrului de reglementare și că, în special, Regulamentul privind energia electrică, prin introducerea articolului 16 alineatul (8), a stabilit noi cerințe în comparație cu legislația existentă. Cererea de derogare susține că decizia privind investițiile din 2016 a fost luată pe baza ipotezei conform căreia parcurile eoliene offshore ar putea beneficia de principiul dispecerizării prioritare, pe baza Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), și că acest lucru a avut drept consecință faptul că ar putea fi redusă capacitatea de tranzacționare transfrontalieră. |
| --- | --- |

(60)

De asemenea, cererea stabilește că, începând cu anul 2007, au avut loc modificări semnificative ale cadrului de reglementare și că, în special, Regulamentul privind energia electrică, prin introducerea articolului 16 alineatul (8), a stabilit noi cerințe în comparație cu legislația existentă. Cererea de derogare susține că decizia privind investițiile din 2016 a fost luată pe baza ipotezei conform căreia parcurile eoliene offshore ar putea beneficia de principiul dispecerizării prioritare, pe baza Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), și că acest lucru a avut drept consecință faptul că ar putea fi redusă capacitatea de tranzacționare transfrontalieră.

15

| (61) | Comisia ar dori să sublinieze în acest context că principiul maximizării capacității transfrontaliere nu este un concept nou și că, prin urmare, aceste argumente nu pot fi acceptate. În primul rând, se bazează pe principiile fundamentale ale dreptului Uniunii și, în special, pe articolul 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) care interzice orice discriminare exercitată pe motiv de cetățenie sau naționalitate și pe articolul 35 din TFUE, care interzice restricțiile cantitative la export și toate măsurile cu efect echivalent. În al doilea rând, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16) a impus obligația de a maximiza capacitatea de interconectare, prevăzând că „[p]articipanții la piață trebuie să dispună de capacitatea maximă a interconexiunilor și/sau a rețelelor de transport care afectează fluxurile transfrontaliere, cu respectarea normelor de siguranță pentru exploatarea fiabilă a rețelei”. În plus, anexa I punctul 1.7 la regulamentul respectiv prevede că operatorii de transport și de sistem „nu limitează capacitatea de interconexiune pentru a rezolva o congestie situată în interiorul zonei proprii de control”. În plus, la 14 aprilie 2010, Comisia a decis în cauza AT.39351 – Capacități de interconexiune suedeze (17) să accepte angajamente din partea OTS-ului suedez pentru că, pe baza evaluării preliminare a Comisiei, acesta abuzase de poziția sa dominantă pe piața suedeză prin limitarea capacității transfrontaliere de soluționare a congestiei interne, contrar articolului 102 din TFUE. O concluzie preliminară similară care a dus la angajamente a fost stabilită în cauza AT.40461 – Capacitatea de interconexiune DE/DK (18) pentru frontiera de vest a Danemarcei (DK1) și zona germană/luxemburgheză. |
| --- | --- |

(61)

Comisia ar dori să sublinieze în acest context că principiul maximizării capacității transfrontaliere nu este un concept nou și că, prin urmare, aceste argumente nu pot fi acceptate. În primul rând, se bazează pe principiile fundamentale ale dreptului Uniunii și, în special, pe articolul 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) care interzice orice discriminare exercitată pe motiv de cetățenie sau naționalitate și pe articolul 35 din TFUE, care interzice restricțiile cantitative la export și toate măsurile cu efect echivalent. În al doilea rând, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16) a impus obligația de a maximiza capacitatea de interconectare, prevăzând că „[p]articipanții la piață trebuie să dispună de capacitatea maximă a interconexiunilor și/sau a rețelelor de transport care afectează fluxurile transfrontaliere, cu respectarea normelor de siguranță pentru exploatarea fiabilă a rețelei”. În plus, anexa I punctul 1.7 la regulamentul respectiv prevede că operatorii de transport și de sistem „nu limitează capacitatea de interconexiune pentru a rezolva o congestie situată în interiorul zonei proprii de control”. În plus, la 14 aprilie 2010, Comisia a decis în cauza AT.39351 – Capacități de interconexiune suedeze (17) să accepte angajamente din partea OTS-ului suedez pentru că, pe baza evaluării preliminare a Comisiei, acesta abuzase de poziția sa dominantă pe piața suedeză prin limitarea capacității transfrontaliere de soluționare a congestiei interne, contrar articolului 102 din TFUE. O concluzie preliminară similară care a dus la angajamente a fost stabilită în cauza AT.40461 – Capacitatea de interconexiune DE/DK (18) pentru frontiera de vest a Danemarcei (DK1) și zona germană/luxemburgheză.

16

Capacități de interconexiune suedeze

17

18

| (62) | Pe baza principiilor prezentate mai sus, operatorii pieței ar fi trebuit să cunoască principiul maximizării capacității transfrontaliere. În orice caz, cel târziu din aprilie 2010, pe baza cauzei AT.39351 Capacități de interconexiune suedeze, interpretarea dată de Comisie normelor existente referitoare la capacitatea transfrontalieră a devenit clară. În sfârșit, contrar celor afirmate în cererea de derogare, punctul 1.7 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009 nu a permis ad infinitum nici reducerea capacității interzonale din motive de siguranță în funcționare, eficiența din punctul de vedere al costurilor sau reducerea la minimum a efectelor negative asupra pieței interne a energiei electrice. În schimb, în cazul în care o astfel de limitare ar fost permisă în mod excepțional, aceasta, în mod clar, nu a fost „tolerată decât până în momentul în care este găsită o soluție pe termen lung”. Astfel, în mod clar, Regulamentul (CE) nr. 714/2009 nu a permis crearea unui întreg sistem care se bazează pe o reducere permanentă. |
| --- | --- |

(62)

Pe baza principiilor prezentate mai sus, operatorii pieței ar fi trebuit să cunoască principiul maximizării capacității transfrontaliere. În orice caz, cel târziu din aprilie 2010, pe baza cauzei AT.39351 Capacități de interconexiune suedeze, interpretarea dată de Comisie normelor existente referitoare la capacitatea transfrontalieră a devenit clară. În sfârșit, contrar celor afirmate în cererea de derogare, punctul 1.7 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009 nu a permis ad infinitum nici reducerea capacității interzonale din motive de siguranță în funcționare, eficiența din punctul de vedere al costurilor sau reducerea la minimum a efectelor negative asupra pieței interne a energiei electrice. În schimb, în cazul în care o astfel de limitare ar fost permisă în mod excepțional, aceasta, în mod clar, nu a fost „tolerată decât până în momentul în care este găsită o soluție pe termen lung”. Astfel, în mod clar, Regulamentul (CE) nr. 714/2009 nu a permis crearea unui întreg sistem care se bazează pe o reducere permanentă.

Capacități de interconexiune suedeze

ad infinitum

| (63) | Cu toate acestea, relația dintre obligația de a maximiza capacitatea transfrontalieră în temeiul Regulamentului privind energia electrică și acordarea de prioritate în ceea ce privește dispecerizarea și accesul la energie din surse regenerabile în temeiul Directivei 2009/28/CE a fost percepută, cel puțin de către unii participanți la piață, ca nefiind pe deplin clară, iar solicitanții subliniază că această problemă a fost semnalată în mod repetat de către inițiatorii proiectului în contactele lor cu Comisia Europeană în ceea ce privește acest proiect premieră. De asemenea, operatorii de transport și de sistem implicați în proiectul KF nu au ignorat pur și simplu posibila provocare legată de abordarea avută în vedere în ceea ce privește gestionarea congestiilor. Mai degrabă, aceștia au prezentat serviciilor Comisiei Europene în mod repetat abordarea planificată de ei. În opinia solicitantului, faptul că serviciile Comisiei Europene nu au solicitat, din 2010, în numeroase contacte cu inițiatorii proiectului, modificarea structurii proiectului KF într-un mod care să asigure aplicarea principiului maximizării, a contribuit la confuzia inițiatorului proiectului cu privire la normele aplicabile pentru acest proiect. |
| --- | --- |

(63)

Cu toate acestea, relația dintre obligația de a maximiza capacitatea transfrontalieră în temeiul Regulamentului privind energia electrică și acordarea de prioritate în ceea ce privește dispecerizarea și accesul la energie din surse regenerabile în temeiul Directivei 2009/28/CE a fost percepută, cel puțin de către unii participanți la piață, ca nefiind pe deplin clară, iar solicitanții subliniază că această problemă a fost semnalată în mod repetat de către inițiatorii proiectului în contactele lor cu Comisia Europeană în ceea ce privește acest proiect premieră. De asemenea, operatorii de transport și de sistem implicați în proiectul KF nu au ignorat pur și simplu posibila provocare legată de abordarea avută în vedere în ceea ce privește gestionarea congestiilor. Mai degrabă, aceștia au prezentat serviciilor Comisiei Europene în mod repetat abordarea planificată de ei. În opinia solicitantului, faptul că serviciile Comisiei Europene nu au solicitat, din 2010, în numeroase contacte cu inițiatorii proiectului, modificarea structurii proiectului KF într-un mod care să asigure aplicarea principiului maximizării, a contribuit la confuzia inițiatorului proiectului cu privire la normele aplicabile pentru acest proiect.

| (64) | Cererea de grant din 2010 pentru proiectul KF (19) a stabilit deja că trebuie găsită o „interpretare corectă a alimentării prioritare” pentru a se asigura viabilitatea proiectului. Studiul comun de fezabilitate, care a fost transmis serviciilor Comisiei, a susținut că „ipoteza de bază este aceea potrivit căreia capacitatea interconexiunilor nepreconizate a fi necesare pentru transportul energiei eoliene poate fi pusă la dispoziția pieței la vedere”. Capacitatea de transport suplimentară preconizată pentru tranzacționare a fost, prin urmare, doar capacitatea rămasă după transportarea producției de energie eoliană offshore către țărm. |
| --- | --- |

(64)

Cererea de grant din 2010 pentru proiectul KF (19) a stabilit deja că trebuie găsită o „interpretare corectă a alimentării prioritare” pentru a se asigura viabilitatea proiectului. Studiul comun de fezabilitate, care a fost transmis serviciilor Comisiei, a susținut că „ipoteza de bază este aceea potrivit căreia capacitatea interconexiunilor nepreconizate a fi necesare pentru transportul energiei eoliene poate fi pusă la dispoziția pieței la vedere”. Capacitatea de transport suplimentară preconizată pentru tranzacționare a fost, prin urmare, doar capacitatea rămasă după transportarea producției de energie eoliană offshore către țărm.

19

| (65) | În studiu s-a mai afirmat că „în conformitate cu Directiva 2009/28/CE, toate țările au acces prioritar la rețeaua electrică pentru sursele regenerabile de energie. Legislația națională germană prevede, de asemenea, obligația ca turbinele eoliene să poată alimenta în orice moment rețeaua națională germană de transport. Cu toate acestea, în cazul în care capacitatea de transport este insuficientă, cerințele formale de acces la rețeaua electrică pot fi îndeplinite prin intermediul măsurilor de comercializare în contrapartidă sau de echilibrare a pieței.” Astfel, au fost deja discutate atât problema gestionării congestiilor, cât și soluția posibilă prin comercializarea în contrapartidă. |
| --- | --- |

(65)

În studiu s-a mai afirmat că „în conformitate cu Directiva 2009/28/CE, toate țările au acces prioritar la rețeaua electrică pentru sursele regenerabile de energie. Legislația națională germană prevede, de asemenea, obligația ca turbinele eoliene să poată alimenta în orice moment rețeaua națională germană de transport. Cu toate acestea, în cazul în care capacitatea de transport este insuficientă, cerințele formale de acces la rețeaua electrică pot fi îndeplinite prin intermediul măsurilor de comercializare în contrapartidă sau de echilibrare a pieței.” Astfel, au fost deja discutate atât problema gestionării congestiilor, cât și soluția posibilă prin comercializarea în contrapartidă.

| (66) | Cu toate acestea, abordarea gestionării congestiilor a rămas în discuție, inclusiv cu serviciile Comisiei Europene. În cadrul prezentărilor foarte similare din 14 noiembrie 2012 și (pe baza planului de proiect revizuit) din 3 septembrie 2014, Energinet.dk, operatorul de transport și de sistem, a stabilit în mod expres că „modelul de gestionare a congestiilor este o parte esențială a bazei deciziei privind investiția”. Ambele prezentări au semnalat în mod expres posibilele interpretări contradictorii ale accesului prioritar în baza articolului 16 din Directiva 2009/28/CE, pe de o parte, și ale principiului maximizării în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(66)

Cu toate acestea, abordarea gestionării congestiilor a rămas în discuție, inclusiv cu serviciile Comisiei Europene. În cadrul prezentărilor foarte similare din 14 noiembrie 2012 și (pe baza planului de proiect revizuit) din 3 septembrie 2014, Energinet.dk, operatorul de transport și de sistem, a stabilit în mod expres că „modelul de gestionare a congestiilor este o parte esențială a bazei deciziei privind investiția”. Ambele prezentări au semnalat în mod expres posibilele interpretări contradictorii ale accesului prioritar în baza articolului 16 din Directiva 2009/28/CE, pe de o parte, și ale principiului maximizării în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, pe de altă parte.

| (67) | Descriind în mod clar modul în care operatorii OTS intenționau să soluționeze acest conflict pentru proiectul KF, prezentările au descris că respectiva „capacitate de producere de energie eoliană în rețeaua terestră va fi rezervată pe baza prognozei pentru ziua următoare”, iar „capacitatea rămasă urmează să fie alocată cuplării piețelor [definind astfel capacitatea de tranzacționare disponibilă] și utilizată în mod similar capacității prin alte interconexiuni”. Deși prezentarea din 2014 nu a evidențiat (în scris) capacitatea redusă a pieței în comparație cu planul de proiect anterior, acest lucru nu a fost ascuns. Dimpotrivă, ambele prezentări urmează exact aceeași structură și, dacă ar fi susținute în paralel, s-ar vedea în mod clar diferența. |
| --- | --- |

(67)

Descriind în mod clar modul în care operatorii OTS intenționau să soluționeze acest conflict pentru proiectul KF, prezentările au descris că respectiva „capacitate de producere de energie eoliană în rețeaua terestră va fi rezervată pe baza prognozei pentru ziua următoare”, iar „capacitatea rămasă urmează să fie alocată cuplării piețelor [definind astfel capacitatea de tranzacționare disponibilă] și utilizată în mod similar capacității prin alte interconexiuni”. Deși prezentarea din 2014 nu a evidențiat (în scris) capacitatea redusă a pieței în comparație cu planul de proiect anterior, acest lucru nu a fost ascuns. Dimpotrivă, ambele prezentări urmează exact aceeași structură și, dacă ar fi susținute în paralel, s-ar vedea în mod clar diferența.

| (68) | Astfel, începând cu anul 2010, importanța abordării gestionării congestiilor a fost stabilită în mod repetat în cadrul reuniunilor cu autoritățile naționale de reglementare și cu serviciile Comisiei Europene, subliniindu-se faptul că cerințele juridice diferite din legislația secundară ar putea fi considerate ca fiind în contradicție. Cel puțin prezentările ulterioare stabilesc, de asemenea, în mod clar, abordarea planificată pe care părțile la proiect intenționează să o adopte pentru a rezolva această problemă și impactul pe care aceasta l-ar avea asupra capacității transfrontaliere. În acești ani, autoritățile naționale și Comisia au continuat să sprijine proiectul, inclusiv prin contribuții financiare importante, fără a solicita modificarea structurii proiectului. |
| --- | --- |

(68)

Astfel, începând cu anul 2010, importanța abordării gestionării congestiilor a fost stabilită în mod repetat în cadrul reuniunilor cu autoritățile naționale de reglementare și cu serviciile Comisiei Europene, subliniindu-se faptul că cerințele juridice diferite din legislația secundară ar putea fi considerate ca fiind în contradicție. Cel puțin prezentările ulterioare stabilesc, de asemenea, în mod clar, abordarea planificată pe care părțile la proiect intenționează să o adopte pentru a rezolva această problemă și impactul pe care aceasta l-ar avea asupra capacității transfrontaliere. În acești ani, autoritățile naționale și Comisia au continuat să sprijine proiectul, inclusiv prin contribuții financiare importante, fără a solicita modificarea structurii proiectului.

| (69) | Potrivit observațiilor Comisiei, conceptul propus a fost discutat pe larg cu autoritățile naționale vizate și niciuna dintre autoritățile naționale de reglementare implicate nu a ridicat obiecții cu privire la conceptul de gestionare a congestiilor avut în vedere. Dimpotrivă, conceptul a fost aprobat de toate autoritățile de reglementare din regiunea „Hansa” în cauză în contextul aprobării metodei de calcul al capacităților din regiunea Hansa. |
| --- | --- |

(69)

Potrivit observațiilor Comisiei, conceptul propus a fost discutat pe larg cu autoritățile naționale vizate și niciuna dintre autoritățile naționale de reglementare implicate nu a ridicat obiecții cu privire la conceptul de gestionare a congestiilor avut în vedere. Dimpotrivă, conceptul a fost aprobat de toate autoritățile de reglementare din regiunea „Hansa” în cauză în contextul aprobării metodei de calcul al capacităților din regiunea Hansa.

| (70) | Desigur, simplul fapt că autoritățile naționale și Comisia nu au exprimat, timp de mai mulți ani, preocupări de ordin juridic în ceea ce privește un proiect nu poate fi considerat în niciun caz drept o justificare pentru acordarea unei derogări pentru proiect. În plus, după cum s-a subliniat, de asemenea, într-un răspuns la consultare, sunt preconizate anumite modificări ale cerințelor de reglementare (sau clarificări cu privire la acestea) pentru proiecte cu perioade de punere în aplicare foarte lungi. Cu toate acestea, având în vedere complexitatea temei și discuțiile ample privind cadrul de reglementare, Comisia nu poate exclude faptul că părțile la proiect și-au asumat în mod rezonabil faptul că ar putea continua proiectul conform planificării. Acest lucru este recunoscut, de asemenea, în mai multe observații transmise Comisiei, inclusiv acelea care văd derogarea mai degrabă în mod critic. În plus, dacă autoritățile naționale de reglementare, ministerele sau Comisia ar fi formulat obiecții, proiectul ar fi putut fi adaptat înainte de începerea punerii sale în funcțiune, de exemplu prin creșterea capacității de racordare pe uscat pentru a permite fluxurile crescute de tranzacționare (astfel cum se planificase inițial, dar apoi s-a renunțat când proiectul a fost modificat). |
| --- | --- |

(70)

Desigur, simplul fapt că autoritățile naționale și Comisia nu au exprimat, timp de mai mulți ani, preocupări de ordin juridic în ceea ce privește un proiect nu poate fi considerat în niciun caz drept o justificare pentru acordarea unei derogări pentru proiect. În plus, după cum s-a subliniat, de asemenea, într-un răspuns la consultare, sunt preconizate anumite modificări ale cerințelor de reglementare (sau clarificări cu privire la acestea) pentru proiecte cu perioade de punere în aplicare foarte lungi. Cu toate acestea, având în vedere complexitatea temei și discuțiile ample privind cadrul de reglementare, Comisia nu poate exclude faptul că părțile la proiect și-au asumat în mod rezonabil faptul că ar putea continua proiectul conform planificării. Acest lucru este recunoscut, de asemenea, în mai multe observații transmise Comisiei, inclusiv acelea care văd derogarea mai degrabă în mod critic. În plus, dacă autoritățile naționale de reglementare, ministerele sau Comisia ar fi formulat obiecții, proiectul ar fi putut fi adaptat înainte de începerea punerii sale în funcțiune, de exemplu prin creșterea capacității de racordare pe uscat pentru a permite fluxurile crescute de tranzacționare (astfel cum se planificase inițial, dar apoi s-a renunțat când proiectul a fost modificat).

| (71) | Motivul pentru care gestionarea congestiilor a fost menționată ca o parte esențială pentru decizia de investiție a fost că această decizie a trebuit să țină seama de interesele tuturor părților implicate. Aceasta a inclus rolul instalațiilor eoliene offshore care au primit subvenții prin intermediul diferitelor sisteme naționale de sprijin. Este clar că, dacă ar trebui să se acorde capacitatea maximă de tranzacționare, acest lucru ar duce la o creștere a probabilității de restricționare a instalațiilor eoliene offshore. |
| --- | --- |

(71)

Motivul pentru care gestionarea congestiilor a fost menționată ca o parte esențială pentru decizia de investiție a fost că această decizie a trebuit să țină seama de interesele tuturor părților implicate. Aceasta a inclus rolul instalațiilor eoliene offshore care au primit subvenții prin intermediul diferitelor sisteme naționale de sprijin. Este clar că, dacă ar trebui să se acorde capacitatea maximă de tranzacționare, acest lucru ar duce la o creștere a probabilității de restricționare a instalațiilor eoliene offshore.

esențială

| (72) | Desigur, în măsura în care restricționarea nu este bazată pe piață, articolul 13 alineatul (7) conferă instalațiilor de producere a energiei electrice o compensație financiară integrală pentru pierderile de venituri din schemele de sprijin și pe piața pentru ziua următoare. În cazul în care pierderea veniturilor ar fi mai mare decât aceasta (de exemplu, de pe piața intrazilnică sau serviciile de sistem), regulamentul nu prevede nicio obligație de compensare (deși o astfel de obligație ar putea decurge din legislația națională). În orice caz, o creștere semnificativă a gradului de restricționare a parcurilor eoliene offshore ar modifica în mod considerabil ipotezele de bază ale proiectului, care vizau sporirea opțiunilor pentru parcurile eoliene offshore de transportare a energiei electrice către țărm, creșterea fiabilității alimentării cu energie electrică a zonei DK 2 și creșterea capacității de tranzacționare, dar fără a schimba în mod semnificativ situația parcurilor eoliene offshore existente sau prioritatea acordată alimentării în temeiul cadrelor naționale respective. Dacă părțile la proiect ar fi cunoscut că trebuia să se pună la dispoziție capacitatea maximă necesară pentru tranzacționare, în pofida drepturilor de acces prioritar ale parcurilor eoliene, probabil, proiectul nu ar fi fost realizat niciodată. |
| --- | --- |

(72)

Desigur, în măsura în care restricționarea nu este bazată pe piață, articolul 13 alineatul (7) conferă instalațiilor de producere a energiei electrice o compensație financiară integrală pentru pierderile de venituri din schemele de sprijin și pe piața pentru ziua următoare. În cazul în care pierderea veniturilor ar fi mai mare decât aceasta (de exemplu, de pe piața intrazilnică sau serviciile de sistem), regulamentul nu prevede nicio obligație de compensare (deși o astfel de obligație ar putea decurge din legislația națională). În orice caz, o creștere semnificativă a gradului de restricționare a parcurilor eoliene offshore ar modifica în mod considerabil ipotezele de bază ale proiectului, care vizau sporirea opțiunilor pentru parcurile eoliene offshore de transportare a energiei electrice către țărm, creșterea fiabilității alimentării cu energie electrică a zonei DK 2 și creșterea capacității de tranzacționare, dar fără a schimba în mod semnificativ situația parcurilor eoliene offshore existente sau prioritatea acordată alimentării în temeiul cadrelor naționale respective. Dacă părțile la proiect ar fi cunoscut că trebuia să se pună la dispoziție capacitatea maximă necesară pentru tranzacționare, în pofida drepturilor de acces prioritar ale parcurilor eoliene, probabil, proiectul nu ar fi fost realizat niciodată.

| (73) | În contextul contactelor periodice cu autoritățile naționale de reglementare, ministere și Comisie, în care se explică abordarea planificată, este plauzibil să se considere că părțile la proiect au înțeles greșit situația juridică. Ținând seama de acest lucru și având în vedere atenția deosebită care trebuie acordată provocărilor cu care se confruntă proiectele demonstrative pentru activele hibride, aplicarea cerințelor juridice care ar impune modificări majore ale elementelor fundamentale ale proiectului și care, dacă ar fi fost clare mai devreme, ar fi putut stopa realizarea proiectului sau modifica elementele fundamentele ale acestuia, ar putea fi considerată într-adevăr a fi generatoare de probleme semnificative pentru funcționarea micului sistem conectat. |
| --- | --- |

(73)

În contextul contactelor periodice cu autoritățile naționale de reglementare, ministere și Comisie, în care se explică abordarea planificată, este plauzibil să se considere că părțile la proiect au înțeles greșit situația juridică. Ținând seama de acest lucru și având în vedere atenția deosebită care trebuie acordată provocărilor cu care se confruntă proiectele demonstrative pentru activele hibride, aplicarea cerințelor juridice care ar impune modificări majore ale elementelor fundamentale ale proiectului și care, dacă ar fi fost clare mai devreme, ar fi putut stopa realizarea proiectului sau modifica elementele fundamentele ale acestuia, ar putea fi considerată într-adevăr a fi generatoare de probleme semnificative pentru funcționarea micului sistem conectat.

| (74) | Astfel, Comisia poate concluziona că aplicarea deplină a articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică pentru sistemul KF ar crea probleme semnificative pentru funcționarea unui mic sistem conectat. |
| --- | --- |

(74)

Astfel, Comisia poate concluziona că aplicarea deplină a articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică pentru sistemul KF ar crea probleme semnificative pentru funcționarea unui mic sistem conectat.

5.3.   Domeniul de aplicare al derogării

Domeniul de aplicare al derogării

| (75) | Derogarea se aplică calculării și alocării capacității interzonale prin interconexiunea KF, fiind o derogare de la cerințele prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică, în măsura în care acesta stabilește un prag minim de 70 % din capacitatea totală de transport a interconexiunii KF. În schimb, articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică se aplică în măsura în care cel puțin 70 % din capacitatea reziduală se pune la dispoziție, și anume 70 % din capacitatea rămasă după scăderea a ceea ce este necesar pentru transportul producției de la parcurile eoliene Baltic 1, Baltic 2 și Kriegers Flak până la sistemele lor terestre respective, pe baza estimărilor zilnice privind producția de energie electrică de la parcurile respective. |
| --- | --- |

(75)

Derogarea se aplică calculării și alocării capacității interzonale prin interconexiunea KF, fiind o derogare de la cerințele prevăzute la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică, în măsura în care acesta stabilește un prag minim de 70 % din capacitatea totală de transport a interconexiunii KF. În schimb, articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică se aplică în măsura în care cel puțin 70 % din capacitatea reziduală se pune la dispoziție, și anume 70 % din capacitatea rămasă după scăderea a ceea ce este necesar pentru transportul producției de la parcurile eoliene Baltic 1, Baltic 2 și Kriegers Flak până la sistemele lor terestre respective, pe baza estimărilor zilnice privind producția de energie electrică de la parcurile respective.

totală

reziduală

| (76) | În cazul în care alte dispoziții se referă la „pragul minim”, astfel cum este prevăzut la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică, acest lucru se interpretează ca referindu-se la pragul minim astfel cum este stabilit în prezenta decizie. Acest lucru se aplică, de asemenea, codurilor rețelei de electricitate și orientărilor, inclusiv CACM, FCA și EB, precum și termenilor, condițiilor și metodologiilor bazate pe aceste regulamente ale Comisiei. |
| --- | --- |

(76)

În cazul în care alte dispoziții se referă la „pragul minim”, astfel cum este prevăzut la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică, acest lucru se interpretează ca referindu-se la pragul minim astfel cum este stabilit în prezenta decizie. Acest lucru se aplică, de asemenea, codurilor rețelei de electricitate și orientărilor, inclusiv CACM, FCA și EB, precum și termenilor, condițiilor și metodologiilor bazate pe aceste regulamente ale Comisiei.

| (77) | Toate celelalte cerințe prevăzute la articolul 16 din Regulamentul privind energia electrică, în special cerința de a pune la dispoziție nivelul maxim de capacitate a interconexiunilor care respectă standardele pentru exploatarea în siguranță a rețelei, rămân aplicabile. |
| --- | --- |

(77)

Toate celelalte cerințe prevăzute la articolul 16 din Regulamentul privind energia electrică, în special cerința de a pune la dispoziție nivelul maxim de capacitate a interconexiunilor care respectă standardele pentru exploatarea în siguranță a rețelei, rămân aplicabile.

5.4.   Nu există obstacole în calea tranziției către energia din surse regenerabile, o flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil

Nu există obstacole în calea tranziției către energia din surse regenerabile, o flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil

| (78) | Articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică prevede că decizia urmărește să asigure că nu împiedică tranziția către energia din surse regenerabile, flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil. |
| --- | --- |

(78)

Articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică prevede că decizia urmărește să asigure că nu împiedică tranziția către energia din surse regenerabile, flexibilitate sporită, stocarea energiei, electromobilitate și consumul dispecerizabil.

| (79) | Decizia de derogare are ca scop realizarea unui proiect demonstrativ premieră care vizează o mai bună integrare a energiei din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Prin urmare, aceasta nu împiedică tranziția către surse de energie regenerabile. De asemenea, nu are un impact semnificativ asupra electromobilității sau a consumului dispecerizabil. |
| --- | --- |

(79)

Decizia de derogare are ca scop realizarea unui proiect demonstrativ premieră care vizează o mai bună integrare a energiei din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Prin urmare, aceasta nu împiedică tranziția către surse de energie regenerabile. De asemenea, nu are un impact semnificativ asupra electromobilității sau a consumului dispecerizabil.

| (80) | În ceea ce privește flexibilitatea sporită și stocarea energiei, este important de remarcat faptul că posibilitatea ca serviciile de flexibilitate (inclusiv stocarea) să sprijine sistemul electric depinde în mod direct de furnizarea de semnale exacte și clare în materie de investiții și de dispecerizare către furnizorii de servicii respectivi. În cazul în care, într-o zonă de ofertare, există congestii structurale, aceasta are ca rezultat denaturarea semnalelor în materie de investiții pentru serviciile de flexibilitate specifice locului. De exemplu, investițiile în producția de hidrogen sau în stocarea în baterii în sistemul KF ar putea deveni mai viabile într-un cadru de reglementare care să reflecte în mod corect congestiile dintre sistemul KF și ambele sisteme terestre. Având în vedere provocările tehnologice semnificative legate de investițiile offshore, aceasta nu înseamnă în mod automat că astfel de investiții ar fi viabile în cazul unei zone de ofertare offshore separate pentru sistemul KF, dar este clar că abordarea în temeiul deciziei de derogare poate avea un impact negativ asupra unor potențialului unor astfel de investiții comparativ cu stabilirea unei zone de ofertare offshore. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește flexibilitatea sporită și stocarea energiei, este important de remarcat faptul că posibilitatea ca serviciile de flexibilitate (inclusiv stocarea) să sprijine sistemul electric depinde în mod direct de furnizarea de semnale exacte și clare în materie de investiții și de dispecerizare către furnizorii de servicii respectivi. În cazul în care, într-o zonă de ofertare, există congestii structurale, aceasta are ca rezultat denaturarea semnalelor în materie de investiții pentru serviciile de flexibilitate specifice locului. De exemplu, investițiile în producția de hidrogen sau în stocarea în baterii în sistemul KF ar putea deveni mai viabile într-un cadru de reglementare care să reflecte în mod corect congestiile dintre sistemul KF și ambele sisteme terestre. Având în vedere provocările tehnologice semnificative legate de investițiile offshore, aceasta nu înseamnă în mod automat că astfel de investiții ar fi viabile în cazul unei zone de ofertare offshore separate pentru sistemul KF, dar este clar că abordarea în temeiul deciziei de derogare poate avea un impact negativ asupra unor potențialului unor astfel de investiții comparativ cu stabilirea unei zone de ofertare offshore.

| (81) | Pe de altă parte, articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică nu solicită decizii de derogare pentru a maximiza potențialul de flexibilitate sau de stocare a energiei, ci doar pentru a urmări „să asigure că nu [o] împiedică”. Cu alte cuvinte, derogarea nu împiedică evoluțiile care, în absența derogării, s-ar produce în mod natural. Cu toate acestea, nu este sigur dacă sistemul KF ar funcționa, în absența unei derogări, ca zonă de ofertare offshore separată. După cum au subliniat și respondenții la consultare, o zonă de ofertare offshore ar putea avea avantaje semnificative în ceea ce privește funcționarea pieței, transparența și utilizarea eficientă a activelor rețelei, dar ar aduce și anumite aspecte complexe, de exemplu în ceea ce privește distribuirea costurilor și a beneficiilor. Fără înființarea unei zone de licitație offshore, nu este clar dacă punerea în aplicare pe deplin a articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică ar furniza în sine, în contextul proiectului KF, semnale mai exacte în materie de investiții pentru serviciile de flexibilitate sau stocare. |
| --- | --- |

(81)

Pe de altă parte, articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică nu solicită decizii de derogare pentru a maximiza potențialul de flexibilitate sau de stocare a energiei, ci doar pentru a urmări „să asigure că nu [o] împiedică”. Cu alte cuvinte, derogarea nu împiedică evoluțiile care, în absența derogării, s-ar produce în mod natural. Cu toate acestea, nu este sigur dacă sistemul KF ar funcționa, în absența unei derogări, ca zonă de ofertare offshore separată. După cum au subliniat și respondenții la consultare, o zonă de ofertare offshore ar putea avea avantaje semnificative în ceea ce privește funcționarea pieței, transparența și utilizarea eficientă a activelor rețelei, dar ar aduce și anumite aspecte complexe, de exemplu în ceea ce privește distribuirea costurilor și a beneficiilor. Fără înființarea unei zone de licitație offshore, nu este clar dacă punerea în aplicare pe deplin a articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică ar furniza în sine, în contextul proiectului KF, semnale mai exacte în materie de investiții pentru serviciile de flexibilitate sau stocare.

| (82) | Astfel, deși derogarea nu împiedică tranziția către o flexibilitate sporită care include stocarea energiei, este important să se ia în considerare necesitatea unor semnale în materie de investiții adecvate și impactul acesteia asupra unei posibile stocări sau a altor investiții în materie de flexibilitate în ceea ce privește condițiile de derogare. |
| --- | --- |

(82)

Astfel, deși derogarea nu împiedică tranziția către o flexibilitate sporită care include stocarea energiei, este important să se ia în considerare necesitatea unor semnale în materie de investiții adecvate și impactul acesteia asupra unei posibile stocări sau a altor investiții în materie de flexibilitate în ceea ce privește condițiile de derogare.

5.5.   Limitarea derogării în timp și condițiile care vizează creșterea concurenței și integrarea pe piața internă de energie electrică

Limitarea derogării în timp și condițiile care vizează creșterea concurenței și integrarea pe piața internă de energie electrică

| (83) | Articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică prevede în mod expres că derogarea este limitată în timp și că aceasta face obiectul unor condiții care vizează creșterea concurenței și integrarea pe piața internă de energie electrică. |
| --- | --- |

(83)

Articolul 64 din Regulamentul privind energia electrică prevede în mod expres că derogarea este limitată în timp și că aceasta face obiectul unor condiții care vizează creșterea concurenței și integrarea pe piața internă de energie electrică.

5.5.1.   Limitarea în timp

Limitarea în timp

| (84) | Prin urmare, o limitare a timpului ar fi justificată nu numai de principiul proporționalității, de exemplu, dacă o derogare mai restrânsă ar putea aborda problemele în cauză sau dacă o derogare mai amplă ar conduce la o sarcină disproporționată pentru participanții la piață. Regulamentul prevede o limitare obligatorie în mai multe scopuri. În primul rând, regulamentul presupune că este posibilă aplicarea cadrului de reglementare general tuturor situațiilor de pe piața internă și că o astfel de aplicare generală este benefică pentru societate. Deși articolul 64 recunoaște că pot fi necesare derogări pentru situații specifice, acestea sunt susceptibile să sporească complexitatea sistemului în ansamblu și pot fi obstacole în calea integrării și în zonele învecinate. În plus, justificarea derogării se bazează în general pe cadrul tehnic și de reglementare din acel moment și pe topologia unei rețele date. Toate aceste situații trebuie să se schimbe. În sfârșit, este important ca participanții la piață să poată anticipa modificările în materie de reglementare cu suficient timp înainte. Prin urmare, toate derogările trebuie să fie limitate în timp. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, o limitare a timpului ar fi justificată nu numai de principiul proporționalității, de exemplu, dacă o derogare mai restrânsă ar putea aborda problemele în cauză sau dacă o derogare mai amplă ar conduce la o sarcină disproporționată pentru participanții la piață. Regulamentul prevede o limitare obligatorie în mai multe scopuri. În primul rând, regulamentul presupune că este posibilă aplicarea cadrului de reglementare general tuturor situațiilor de pe piața internă și că o astfel de aplicare generală este benefică pentru societate. Deși articolul 64 recunoaște că pot fi necesare derogări pentru situații specifice, acestea sunt susceptibile să sporească complexitatea sistemului în ansamblu și pot fi obstacole în calea integrării și în zonele învecinate. În plus, justificarea derogării se bazează în general pe cadrul tehnic și de reglementare din acel moment și pe topologia unei rețele date. Toate aceste situații trebuie să se schimbe. În sfârșit, este important ca participanții la piață să poată anticipa modificările în materie de reglementare cu suficient timp înainte. Prin urmare, toate derogările trebuie să fie limitate în timp.

obligatorie

| (85) | Singura situație în care regulamentul prevede posibilități de derogare generală fără limitări în timp privește regiunile ultraperiferice în sensul articolului 349 din TFUE care nu pot fi interconectate cu piața energetică a Uniunii din motive fizice evidente. Acest lucru este ușor de înțeles, întrucât aceste regiuni nu au niciun impact asupra pieței interne a energiei electrice. Întrucât KF nu este o regiune ultraperiferică, este necesară, prin urmare, o limitare clară și previzibilă în timp a derogării. |
| --- | --- |

(85)

Singura situație în care regulamentul prevede posibilități de derogare generală fără limitări în timp privește regiunile ultraperiferice în sensul articolului 349 din TFUE care nu pot fi interconectate cu piața energetică a Uniunii din motive fizice evidente. Acest lucru este ușor de înțeles, întrucât aceste regiuni nu au niciun impact asupra pieței interne a energiei electrice. Întrucât KF nu este o regiune ultraperiferică, este necesară, prin urmare, o limitare clară și previzibilă în timp a derogării.

| (86) | Cererea de derogare propune o limitare bazată pe funcționarea și conectarea celor trei parcuri eoliene offshore. Prin urmare, formularea nu pare să fie nelimitată în timp. Totuși, această condiție nu este suficient de precisă în ceea ce privește „funcționarea” parcurilor eoliene inițiale și nu permite terților să anticipeze cu suficient timp în avans cadrul de reglementare. |
| --- | --- |

(86)

Cererea de derogare propune o limitare bazată pe funcționarea și conectarea celor trei parcuri eoliene offshore. Prin urmare, formularea nu pare să fie nelimitată în timp. Totuși, această condiție nu este suficient de precisă în ceea ce privește „funcționarea” parcurilor eoliene inițiale și nu permite terților să anticipeze cu suficient timp în avans cadrul de reglementare.

| (87) | Pentru a se evita orice îndoială, ar trebui să se poată identifica în mod clar dacă un parc eolian offshore conectat la sistemul KF constituie sau nu unul dintre parcurile eoliene inițiale. Astfel, ar trebui să se adauge în orice caz o condiție ca, de la data la care oricare dintre cele trei parcuri eoliene încetează să funcționeze din alte motive decât cele legate de operațiunile uzuale de întreținere sau reparații cu o durată limitată sau face obiectul unor modificări semnificative, situație care se consideră că apare cel puțin atunci când este necesar un nou acord de racordare sau când capacitatea de producție a parcului eolian a crescut cu mai mult de 5 %, producția parcului eolian respectiv nu se mai scade din capacitatea totală de transport înainte de calcularea capacității reziduale, sporind astfel capacitatea de tranzacționare disponibilă prin interconexiune. |
| --- | --- |

(87)

Pentru a se evita orice îndoială, ar trebui să se poată identifica în mod clar dacă un parc eolian offshore conectat la sistemul KF constituie sau nu unul dintre parcurile eoliene inițiale. Astfel, ar trebui să se adauge în orice caz o condiție ca, de la data la care oricare dintre cele trei parcuri eoliene încetează să funcționeze din alte motive decât cele legate de operațiunile uzuale de întreținere sau reparații cu o durată limitată sau face obiectul unor modificări semnificative, situație care se consideră că apare cel puțin atunci când este necesar un nou acord de racordare sau când capacitatea de producție a parcului eolian a crescut cu mai mult de 5 %, producția parcului eolian respectiv nu se mai scade din capacitatea totală de transport înainte de calcularea capacității reziduale, sporind astfel capacitatea de tranzacționare disponibilă prin interconexiune.

| (88) | Cu toate acestea, în cazul în care unul sau două dintre parcurile eoliene încetează să funcționeze sau beneficiază în alt mod de derogare, acest lucru nu va avea un impact negativ asupra situației comerciale a altor parcuri eoliene sau asupra funcționării sistemului. Astfel, derogarea nu încetează doar ca urmare a faptului că una dintre producțiile parcurilor eoliene nu mai poate să fie scăzută ex ante din capacitatea totală de transport, ci numai dacă toate cele trei parcuri eoliene nu mai au dreptul la această scădere. |
| --- | --- |

(88)

Cu toate acestea, în cazul în care unul sau două dintre parcurile eoliene încetează să funcționeze sau beneficiază în alt mod de derogare, acest lucru nu va avea un impact negativ asupra situației comerciale a altor parcuri eoliene sau asupra funcționării sistemului. Astfel, derogarea nu încetează doar ca urmare a faptului că una dintre producțiile parcurilor eoliene nu mai poate să fie scăzută ex ante din capacitatea totală de transport, ci numai dacă toate cele trei parcuri eoliene nu mai au dreptul la această scădere.

ex ante

toate

| (89) | În ceea ce privește durata adecvată a derogării, Comisia remarcă faptul că aplicarea imediată a normelor de la care se solicită o derogare ar necesita modificări semnificative ale dispozițiilor de reglementare și comerciale ale KF, cu posibile consecințe negative asupra funcționării parcurilor eoliene. |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește durata adecvată a derogării, Comisia remarcă faptul că aplicarea imediată a normelor de la care se solicită o derogare ar necesita modificări semnificative ale dispozițiilor de reglementare și comerciale ale KF, cu posibile consecințe negative asupra funcționării parcurilor eoliene.

| (90) | Pe de altă parte, Comisia observă că acordarea derogării atât timp cât parcurile eoliene funcționează și rămân conectate ar putea însemna că derogarea s-ar aplica timp de 20 ani sau mai mult, având în vedere durata medie de viață a parcurilor eoliene offshore. O astfel de derogare de lungă durată ar putea duce la dezavantaje semnificative privind integrarea pieței. |
| --- | --- |

(90)

Pe de altă parte, Comisia observă că acordarea derogării atât timp cât parcurile eoliene funcționează și rămân conectate ar putea însemna că derogarea s-ar aplica timp de 20 ani sau mai mult, având în vedere durata medie de viață a parcurilor eoliene offshore. O astfel de derogare de lungă durată ar putea duce la dezavantaje semnificative privind integrarea pieței.

| (91) | În plus, este important ca derogarea pentru KF să nu creeze un element nemodificabil și inflexibil, oarecum străin, în elaborarea cadrului de reglementare offshore. Pentru a asigura o flexibilitate suficientă și, în același timp, a oferi certitudine și predictibilitate tuturor părților implicate în proiect și altor participanți la piață, ar trebui să se stabilească revizuiri periodice ale cadrului de reglementare aprobat în prezenta decizie de derogare. |
| --- | --- |

(91)

În plus, este important ca derogarea pentru KF să nu creeze un element nemodificabil și inflexibil, oarecum străin, în elaborarea cadrului de reglementare offshore. Pentru a asigura o flexibilitate suficientă și, în același timp, a oferi certitudine și predictibilitate tuturor părților implicate în proiect și altor participanți la piață, ar trebui să se stabilească revizuiri periodice ale cadrului de reglementare aprobat în prezenta decizie de derogare.

| (92) | Astfel, Comisia trebuie să găsească un echilibru între interesele legitime ale partenerilor de proiect ai KF și cele ale statelor membre învecinate care au avut încredere în legalitatea soluției de reglementare elaborate pentru primul proiect de acest tip și interesele consumatorilor și producătorilor din UE pentru a beneficia de principiul maximizării fluxurilor transfrontaliere. |
| --- | --- |

(92)

Astfel, Comisia trebuie să găsească un echilibru între interesele legitime ale partenerilor de proiect ai KF și cele ale statelor membre învecinate care au avut încredere în legalitatea soluției de reglementare elaborate pentru primul proiect de acest tip și interesele consumatorilor și producătorilor din UE pentru a beneficia de principiul maximizării fluxurilor transfrontaliere.

| (93) | Comisia ține seama de faptul că este posibilă elaborarea și punerea în aplicare a unei soluții de reglementare care nu prevede o derogare (20), dar aceasta va necesita o perioadă de timp considerabilă și ar avea, de asemenea, o complexitate considerabilă. Același lucru este valabil și pentru adaptările contractuale necesare la noul tratament în materie de reglementare care respectă normele UE. În plus, întrucât cadrul de reglementare pentru activele hibride offshore este în prezent în discuție, ar trebui să se acorde suficient timp pentru a se asigura că astfel de adaptări nu trebuie să înceapă înainte de a se asigura o bază solidă și clară. Prin urmare, este oportun să se acorde derogarea cel puțin pentru o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(93)

Comisia ține seama de faptul că este posibilă elaborarea și punerea în aplicare a unei soluții de reglementare care nu prevede o derogare (20), dar aceasta va necesita o perioadă de timp considerabilă și ar avea, de asemenea, o complexitate considerabilă. Același lucru este valabil și pentru adaptările contractuale necesare la noul tratament în materie de reglementare care respectă normele UE. În plus, întrucât cadrul de reglementare pentru activele hibride offshore este în prezent în discuție, ar trebui să se acorde suficient timp pentru a se asigura că astfel de adaptări nu trebuie să înceapă înainte de a se asigura o bază solidă și clară. Prin urmare, este oportun să se acorde derogarea cel puțin pentru o perioadă de 10 ani.

20

| (94) | Cu toate acestea, nu se poate exclude pe deplin faptul că va fi în continuare necesară o derogare continuă pentru menținerea echilibrului economic și pentru asigurarea viabilității sistemului KF, chiar și după această perioadă de 10 ani. Astfel, Comisia poate prelungi acest termen în situațiile în care acest lucru se justifică. Derogarea, inclusiv eventualele prelungiri, nu ar trebui să depășească o perioadă de 25 de ani, deoarece această perioadă ar depăși durata de viață rămasă preconizată a parcurilor eoliene. |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, nu se poate exclude pe deplin faptul că va fi în continuare necesară o derogare continuă pentru menținerea echilibrului economic și pentru asigurarea viabilității sistemului KF, chiar și după această perioadă de 10 ani. Astfel, Comisia poate prelungi acest termen în situațiile în care acest lucru se justifică. Derogarea, inclusiv eventualele prelungiri, nu ar trebui să depășească o perioadă de 25 de ani, deoarece această perioadă ar depăși durata de viață rămasă preconizată a parcurilor eoliene.

| (95) | Examinarea de către Comisia Europeană a oricărei cereri de prelungire include o evaluare care să stabilească dacă este posibil ca structura proiectului să fie modificată într-un mod care să permită integrarea deplină a sistemului KF în cadrul de reglementare general, de exemplu prin definirea zonelor de ofertare offshore. Orice astfel de modificare a structurii proiectului ar trebui să țină seama în mod corespunzător de echilibrul economic, astfel cum a fost stabilit în temeiul deciziei de derogare. O procedură detaliată pentru aplicarea și acordarea unei astfel de prelungiri este stabilită în secțiunea 5.5.3. |
| --- | --- |

(95)

Examinarea de către Comisia Europeană a oricărei cereri de prelungire include o evaluare care să stabilească dacă este posibil ca structura proiectului să fie modificată într-un mod care să permită integrarea deplină a sistemului KF în cadrul de reglementare general, de exemplu prin definirea zonelor de ofertare offshore. Orice astfel de modificare a structurii proiectului ar trebui să țină seama în mod corespunzător de echilibrul economic, astfel cum a fost stabilit în temeiul deciziei de derogare. O procedură detaliată pentru aplicarea și acordarea unei astfel de prelungiri este stabilită în secțiunea 5.5.3.

5.5.2.   Alte condiții

Alte condiții

| (96) | În ceea ce privește condițiile suplimentare care urmează să fie impuse, impunerea unei majorări a capacității de tranzacționare minime disponibile într-un proiect de altfel neschimbat ar contribui în mod direct la reapariția problemei care trebuie rezolvată prin derogare în acele ore în care cablurile sistemului KF sunt congestionate. Pe de altă parte, în cazul în care aceste cabluri nu sunt congestionate, principiul maximizării se aplică în orice caz și, prin urmare, trebuie deja pusă la dispoziție capacitatea maximă fezabilă din punct de vedere tehnic, până la capacitatea totală de transport a sistemului de transport. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește condițiile suplimentare care urmează să fie impuse, impunerea unei majorări a capacității de tranzacționare minime disponibile într-un proiect de altfel neschimbat ar contribui în mod direct la reapariția problemei care trebuie rezolvată prin derogare în acele ore în care cablurile sistemului KF sunt congestionate. Pe de altă parte, în cazul în care aceste cabluri nu sunt congestionate, principiul maximizării se aplică în orice caz și, prin urmare, trebuie deja pusă la dispoziție capacitatea maximă fezabilă din punct de vedere tehnic, până la capacitatea totală de transport a sistemului de transport.

| (97) | Acestea fiind spuse, posibilitatea de majorare a capacității disponibile nu poate fi exclusă pe deplin pe termen lung. În special, planurile anterioare pentru proiect încă prevedeau construirea de cabluri suplimentare de curent continuu, dar aceste planuri au fost abandonate din cauza majorării de 2,5 ori a costurilor componentelor necesare (a se vedea considerentele 40-42 de mai sus). Prin urmare, nu este exclus ca astfel de investiții să poată fi realizate în viitor. În special, acordul de grant pentru KF prevede posibilitatea de a integra un parc eolian suedez în sistemul KF și a semnalat posibilitatea majorării capacității într-un astfel de scenariu. |
| --- | --- |

(97)

Acestea fiind spuse, posibilitatea de majorare a capacității disponibile nu poate fi exclusă pe deplin pe termen lung. În special, planurile anterioare pentru proiect încă prevedeau construirea de cabluri suplimentare de curent continuu, dar aceste planuri au fost abandonate din cauza majorării de 2,5 ori a costurilor componentelor necesare (a se vedea considerentele 40-42 de mai sus). Prin urmare, nu este exclus ca astfel de investiții să poată fi realizate în viitor. În special, acordul de grant pentru KF prevede posibilitatea de a integra un parc eolian suedez în sistemul KF și a semnalat posibilitatea majorării capacității într-un astfel de scenariu.

| (98) | În cazul în care noile evoluții tehnologice sau de piață sau investițiile în noi parcuri eoliene offshore în apropierea KF fac viabile din punct de vedere financiar o modernizare a sistemului existent sau construirea de noi cabluri care sporesc capacitatea disponibilă pentru tranzacționare (ținând seama de necesitatea de a asigura funcționarea în condiții de siguranță a sistemului KF și a sistemelor adiacente), astfel de investiții ar trebui realizate. În cazul cererilor de prelungire, evaluarea Comisiei include, de asemenea, analizarea posibilității ca astfel de investiții în capacități suplimentare să fie preconizate în mod rezonabil. |
| --- | --- |

(98)

În cazul în care noile evoluții tehnologice sau de piață sau investițiile în noi parcuri eoliene offshore în apropierea KF fac viabile din punct de vedere financiar o modernizare a sistemului existent sau construirea de noi cabluri care sporesc capacitatea disponibilă pentru tranzacționare (ținând seama de necesitatea de a asigura funcționarea în condiții de siguranță a sistemului KF și a sistemelor adiacente), astfel de investiții ar trebui realizate. În cazul cererilor de prelungire, evaluarea Comisiei include, de asemenea, analizarea posibilității ca astfel de investiții în capacități suplimentare să fie preconizate în mod rezonabil.

| (99) | În cazul în care furnizorii de servicii de flexibilitate dau dovadă de un interes concret în realizarea de proiecte în cadrul sistemului KF sau în apropierea acestuia care ar putea determina creșterea capacității de tranzacționare disponibile prin utilizarea serviciilor de flexibilitate (de exemplu, stocarea energiei eoliene în exces în baterii offshore), astfel de investiții sunt luate în considerare în mod corespunzător de către autoritățile naționale în cauză, utilizând potențialul acestora de a crește capacitatea de tranzacționare disponibilă până la valoarea minimă prevăzută la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică. |
| --- | --- |

(99)

În cazul în care furnizorii de servicii de flexibilitate dau dovadă de un interes concret în realizarea de proiecte în cadrul sistemului KF sau în apropierea acestuia care ar putea determina creșterea capacității de tranzacționare disponibile prin utilizarea serviciilor de flexibilitate (de exemplu, stocarea energiei eoliene în exces în baterii offshore), astfel de investiții sunt luate în considerare în mod corespunzător de către autoritățile naționale în cauză, utilizând potențialul acestora de a crește capacitatea de tranzacționare disponibilă până la valoarea minimă prevăzută la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică.

5.5.3.   Procedura privind eventualele cereri de prelungire

Procedura privind eventualele cereri de prelungire

| (100) | Pentru a permite Comisiei să evalueze dacă derogarea este în continuare necesară în vederea unor posibile clarificări viitoare și modificări ale cadrului juridic pentru proiecte hibride, autoritățile naționale trebuie să raporteze Comisiei, cu suficient timp înainte de sfârșitul perioadei de derogare, dacă ele consideră că prelungirea derogării este necesară. În cazul în care autoritățile naționale doresc să solicite prelungirea prezentei derogări, va fi prezentată o cerere comună cu suficient timp înainte de sfârșitul perioadei de derogare pentru a permite o analiză aprofundată a cererii de prelungire și o informare timpurie a participanților la piață cu privire la viitorul cadru de reglementare pentru KF. Orice astfel de cerere include o analiză cost-beneficiu care demonstrează efectele derogării atât asupra sistemului KF, cât și la nivel regional și la nivelul UE, care compară cel puțin posibilitățile de continuare a derogării în forma sa actuală, creșterea capacității disponibile prin efectuarea de investiții suplimentare și integrarea deplină a sistemului KF în cadrul de reglementare general pentru activele hibride offshore, după cum este aplicabil la momentul cererii de prelungire. |
| --- | --- |

(100)

Pentru a permite Comisiei să evalueze dacă derogarea este în continuare necesară în vederea unor posibile clarificări viitoare și modificări ale cadrului juridic pentru proiecte hibride, autoritățile naționale trebuie să raporteze Comisiei, cu suficient timp înainte de sfârșitul perioadei de derogare, dacă ele consideră că prelungirea derogării este necesară. În cazul în care autoritățile naționale doresc să solicite prelungirea prezentei derogări, va fi prezentată o cerere comună cu suficient timp înainte de sfârșitul perioadei de derogare pentru a permite o analiză aprofundată a cererii de prelungire și o informare timpurie a participanților la piață cu privire la viitorul cadru de reglementare pentru KF. Orice astfel de cerere include o analiză cost-beneficiu care demonstrează efectele derogării atât asupra sistemului KF, cât și la nivel regional și la nivelul UE, care compară cel puțin posibilitățile de continuare a derogării în forma sa actuală, creșterea capacității disponibile prin efectuarea de investiții suplimentare și integrarea deplină a sistemului KF în cadrul de reglementare general pentru activele hibride offshore, după cum este aplicabil la momentul cererii de prelungire.

| (101) | Ori de câte ori decide cu privire la o cerere de prelungire, Comisia ține seama în mod corespunzător de interesele economice ale parcurilor eoliene conectate și ale operatorilor de sistem implicați, dar și de impactul socioeconomic mai larg al derogării la nivel regional și european. În special, revizuirea stabilește dacă și în ce mod sistemul KF ar trebui integrat într-un cadru de reglementare mai larg pentru activele hibride. |
| --- | --- |

(101)

Ori de câte ori decide cu privire la o cerere de prelungire, Comisia ține seama în mod corespunzător de interesele economice ale parcurilor eoliene conectate și ale operatorilor de sistem implicați, dar și de impactul socioeconomic mai larg al derogării la nivel regional și european. În special, revizuirea stabilește dacă și în ce mod sistemul KF ar trebui integrat într-un cadru de reglementare mai larg pentru activele hibride.

| (102) | Pentru a ține seama suficient de modificările cadrului de reglementare, precum și de evoluțiile tehnologice și ale pieței, orice prelungiri (dacă sunt acordate) ar trebui să fie limitate în timp. |
| --- | --- |

(102)

Pentru a ține seama suficient de modificările cadrului de reglementare, precum și de evoluțiile tehnologice și ale pieței, orice prelungiri (dacă sunt acordate) ar trebui să fie limitate în timp.

| (103) | În cazul în care Comisia ajunge la concluzia că, pentru a acorda o prelungire, sunt necesare modificări ale abordării în materie de reglementare, astfel cum se prevede în prezenta decizie, sau că sunt necesare alte condiții pentru a spori concurența sau integrarea pieței, se acordă suficient timp pentru punerea lor în aplicare, oferind, de asemenea, un preaviz cu suficient timp în avans altor participanți de pe piață cu privire la modificările posibile ale capacității transfrontaliere disponibile, |
| --- | --- |

(103)

În cazul în care Comisia ajunge la concluzia că, pentru a acorda o prelungire, sunt necesare modificări ale abordării în materie de reglementare, astfel cum se prevede în prezenta decizie, sau că sunt necesare alte condiții pentru a spori concurența sau integrarea pieței, se acordă suficient timp pentru punerea lor în aplicare, oferind, de asemenea, un preaviz cu suficient timp în avans altor participanți de pe piață cu privire la modificările posibile ale capacității transfrontaliere disponibile,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se acordă instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak o derogare de la dispozițiile articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2019/943. Pentru a calcula dacă se ating nivelurile minime de capacitate disponibilă pentru tranzacționarea interzonală, baza de capacitate care urmează să fie utilizată pentru calcularea capacității minime este capacitatea reziduală după scăderea capacității necesare pentru transportul producției estimate de energie electrică a parcurilor eoliene conectate la instalația comună de acces la rețea Kriegers Flak în etapa pieței pentru ziua următoare către sistemele naționale terestre respective, și nu capacitatea totală de transport.

Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/943 rămâne pe deplin aplicabil, iar nivelul maxim de capacitate a instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak și a rețelelor de transport afectate de capacitatea transfrontalieră a instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak, mergând până la capacitatea totală a rețelei din cadrul instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak, se pune la dispoziția participanților la piață care respectă standardele de siguranță pentru exploatarea sigură a rețelei.

Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 include toate trimiterile la capacitatea minimă care urmează să fie pusă la dispoziție pentru tranzacționare în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2019/943, din Regulamentul (UE) 2019/943 și din regulamentele Comisiei bazate pe prezentul regulament.

Articolul 3

Derogarea acordată în temeiul articolului 1 se aplică pe o perioadă de până la 10 ani de la adoptarea deciziei Comisiei. Această perioadă poate fi prelungită de Comisie în temeiul articolului 4. Durata totală a derogării, inclusiv eventualele prelungiri, nu trebuie să depășească 25 de ani.

În cazul în care oricare dintre cele trei parcuri eoliene conectate la instalația comună de acces la rețea Kriegers Flak încetează să funcționeze din alte motive decât cele legate de operațiunile uzuale de întreținere sau reparații cu o durată limitată sau în cazul în care parcul eolian respectiv face obiectul unor modificări semnificative, estimarea privind energia electrică care urmează să fie produsă de acest parc eolian nu se mai scade în temeiul articolului 1, determinând astfel creșterea capacității de tranzacționare disponibile prin interconexiune. Întreruperile producției cauzate de prețurile scăzute de pe piață sau de instrucțiunile operatorilor de sistem nu trebuie luate în considerare. Modificările sunt considerate semnificative cel puțin în cazul în care este necesar un nou contract de racordare sau în cazul în care capacitatea de producție a parcului eolian a crescut cu peste 5 %.

Articolul 4

Autoritățile daneze și germane pot solicita Comisiei să prelungească perioada de derogare prevăzută la articolul 3. Orice astfel de cerere trebuie depusă cu suficient timp înainte de sfârșitul perioadei de derogare. Orice cerere de prelungire a derogării include o analiză a costurilor și a beneficiilor abordării de reglementare alese în temeiul derogării, inclusiv o analiză cantitativă. De asemenea, va furniza o analiză cu privire la posibilele soluții alternative, în special integrarea instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak în sistemul general reglementat pentru activele hibride offshore aplicabil la acel moment, crearea unei zone de licitare offshore separate pentru instalația comună de acces la rețea Kriegers Flak și/sau efectuarea de investiții suplimentare pentru creșterea capacității de transport disponibile. În cazul în care Comisia, ca urmare a unei cereri de prelungire, ajunge la concluzia că sunt necesare modificări ale abordării în materie de reglementare, astfel cum se prevede în prezenta decizie, sau că sunt necesare alte condiții pentru a spori concurența sau integrarea pieței, se acordă suficient timp pentru punerea lor în aplicare și, de asemenea, un preaviz cu suficient timp în avans altor participanți de pe piață cu privire la eventualele modificări ale capacității transfrontaliere disponibile.

Articolul 5

În cazul în care furnizorii de servicii de flexibilitate dau dovadă de un interes concret în realizarea de proiecte care ar putea spori capacitatea de tranzacționare disponibilă din cadrul instalației comune de acces la rețea Kriegers Flak utilizând serviciile de flexibilitate, aceste investiții sunt luate în considerare în mod corespunzător de către autoritățile daneze și germane, valorificând potențialul acestora de a spori capacitatea de tranzacționare disponibilă până la valoarea minimă prevăzută la articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul privind energia electrică. În cazul în care se propun astfel de investiții, dar acestea nu sunt permise în instalația comună de acces la rețea Kriegers Flak, autoritățile naționale informează Comisia în acest sens.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei și Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 11 noiembrie 2020.

Pentru Comisie

Kadri SIMSON

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 158, 14.6.2019, p. 54.

1

(2)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/derogation_decisions2020v1.pdf

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei din 14 octombrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii (JO L 349, 21.12.2013, p. 28).

3

(4)  A se vedea Decizia 6/2020 a ACER din 7 februarie 2020 privind solicitarea autorităților de reglementare din regiunea de calcul al capacităților Hansa de prelungire a perioadei de stabilire a unui acord privind metodologia de calcul al capacităților pe termen lung, https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions/ACER%20Decision%2006-2020%20on%20extension%20Hansa_LT_CCM.pdf

4

(5)  Regulamentul (UE) 2015/1222 al Comisiei din 24 iulie 2015 de stabilire a unor linii directoare privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor (JO L 197, 25.7.2015, p. 24).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/1719 al Comisiei din 26 septembrie 2016 de stabilire a unei orientări privind alocarea capacităților pe piața pe termen lung (JO L 259, 27.9.2016, p. 42).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2017/2195 al Comisiei din 23 noiembrie 2017 de stabilire a unei linii directoare privind echilibrarea sistemului de energie electrică (JO L 312, 28.11.2017, p. 6).

7

(8)  A se vedea Decizia 2014/536/UE a Comisiei din 14 august 2014 de acordare a unei derogări de la anumite dispoziții ale Directivei 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru Republica Elenă (JO L 248, 22.8.2014, p. 12).

8

(9)  A se vedea Decizia 2004/920/CE a Comisiei din 20 decembrie 2004 privind o derogare de la anumite dispoziții ale Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind arhipelagul Azore (JO L 389, 30.12.2004, p. 31); Decizia 2006/375/CE a Comisiei din 23 mai 2006 privind derogarea de la anumite dispoziții ale Directivei 2003/54/CE privind arhipelagul Madeira (JO L 142, 30.5.2006, p. 35); Decizia 2006/653/CE a Comisiei din 25 septembrie 2006 de acordare a unei derogări de la anumite dispoziții ale Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru Republica Cipru (JO L 270, 29.9.2006, p. 72); Decizia 2006/859/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2006 de acordare a unei derogări de la anumite dispoziții ale Directivei 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru Malta (JO L 332, 30.11.2006, p. 32) și Decizia 2014/536/UE a Comisiei din 14 august 2014 de acordare a unei derogări de la anumite dispoziții ale Directivei 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului pentru Republica Elenă (JO L 248, 22.8.2014, p. 12).

9

(10)  Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 (JO L 27, 30.1.1997, p. 20)

10

(11)  A se vedea, de exemplu, Decizia 2014/536/UE, care se referă la costurile mai ridicate de producere a energiei electrice în insule, deși, prin lege, prețurile sunt egale cu cele de pe continent.

11

(12)  Prezentare susținută de 50Hertz în fața Comisiei Europene la 9 mai 2014, slide-ul 3.

12

(13)  Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile germane și daneze la 11 septembrie 2020, valorile capacității sunt comparate după cum urmează: În cazul parcurilor eoliene offshore germane și daneze, fiecare având aceeași rată de utilizare, capacitatea de transport disponibilă pentru piața germană ar fi variat în cazul configurației inițiale a proiectului de la 600 MW (în cazul în care nu există producție de energie eoliană) la ~ 855 MW (în cazul în care producția de energie eoliană este de aproximativ 50 % din capacitățile instalate respective) și apoi de la ~ 855 MW la 661 MW (în cazul producției maxime de energie eoliană), în timp ce, în configurația revizuită a proiectului, aceasta ar varia de la 400 MW (în cazul în care nu există producție de energie eoliană) la 61 MW (în cazul producerii de energie eoliană).

13

Capacitatea de transport de care dispune piața către Danemarca ar fi variat în cazul configurației inițiale a proiectului de la 600 MW (în cazul în care nu există producție) la 0 MW (în cazul producției maxime), în timp ce, în configurația revizuită a proiectului, aceasta ar fi fost de 400 MW (în cazul unei producții de energie eoliană cuprinse între 0 % și 33 %), iar apoi ar varia de la 400 MW la 61 MW (în cazul în care producția de energie eoliană este maximă).

(14)  A se vedea Decizia Comisiei din 7 decembrie 2018 în cauza AT.40461 – Capacitatea de interconexiune DE/DK: https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf

14

(15)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (JO L 211, 14.8.2009, p. 15).

16

(17)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/39351/39351_1223_4.pdf

17

(18)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf

18

(19)  P. 16, riscul 7.

19

(20)  În cadrul consultărilor, părțile interesate au subliniat în special posibilitatea de a dezvolta o zonă de ofertare offshore pentru proiect.

20

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/54

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2124 A COMISIEI

din 9 decembrie 2020

privind neacordarea unei autorizații a Uniunii pentru familia de produse biocide „Contec Hydrogen Peroxide”

[notificată cu numărul C(2020) 8394]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 44 alineatul (5) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | La 25 ianuarie 2017, societatea Contec Cleanroom (UK) Ltd. a depus o cerere în conformitate cu articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru autorizarea unei familii de produse biocide denumite „Contec Hydrogen Peroxide”, aparținând tipului de produs 2, astfel cum este descris în anexa V la respectivul regulament, confirmând în scris faptul că autoritatea competentă din Regatul Unit a fost de acord să evalueze cererea. La 25 martie 2019, societatea Contec Europe a preluat dosarul ca potențial titular al autorizației, ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, iar autoritatea competentă din Slovenia a acceptat să preia rolul autorității competente responsabile cu evaluarea, începând cu 1 februarie 2020. Cererea a fost înregistrată cu numărul de caz BC-GN057178-26 în Registrul produselor biocide. |
| --- | --- |

(1)

La 25 ianuarie 2017, societatea Contec Cleanroom (UK) Ltd. a depus o cerere în conformitate cu articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pentru autorizarea unei familii de produse biocide denumite „Contec Hydrogen Peroxide”, aparținând tipului de produs 2, astfel cum este descris în anexa V la respectivul regulament, confirmând în scris faptul că autoritatea competentă din Regatul Unit a fost de acord să evalueze cererea. La 25 martie 2019, societatea Contec Europe a preluat dosarul ca potențial titular al autorizației, ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, iar autoritatea competentă din Slovenia a acceptat să preia rolul autorității competente responsabile cu evaluarea, începând cu 1 februarie 2020. Cererea a fost înregistrată cu numărul de caz BC-GN057178-26 în Registrul produselor biocide.

| (2) | „Contec Hydrogen Peroxide” conține, ca substanță activă, peroxid de hidrogen, care este inclus pe lista de substanțe active aprobate a Uniunii, menționată la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

„Contec Hydrogen Peroxide” conține, ca substanță activă, peroxid de hidrogen, care este inclus pe lista de substanțe active aprobate a Uniunii, menționată la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (3) | La 28 august 2019, autoritatea competentă responsabilă cu evaluarea a transmis, în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un raport de evaluare și concluziile acestei evaluări Agenției Europene pentru Produse Chimice (denumită în continuare „agenția”). |
| --- | --- |

(3)

La 28 august 2019, autoritatea competentă responsabilă cu evaluarea a transmis, în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, un raport de evaluare și concluziile acestei evaluări Agenției Europene pentru Produse Chimice (denumită în continuare „agenția”).

| (4) | La 7 aprilie 2020, agenția a prezentat Comisiei un aviz (2) cu privire la „Contec Hydrogen Peroxide”, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

La 7 aprilie 2020, agenția a prezentat Comisiei un aviz (2) cu privire la „Contec Hydrogen Peroxide”, în conformitate cu articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (5) | Avizul concluzionează că „Contec Hydrogen Peroxide” este o „familie de produse biocide” în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (s) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dar nu îndeplinește condiția prevăzută la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din același regulament. |
| --- | --- |

(5)

Avizul concluzionează că „Contec Hydrogen Peroxide” este o „familie de produse biocide” în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (s) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dar nu îndeplinește condiția prevăzută la articolul 19 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din același regulament.

| (6) | Conform avizului agenției, solicitantul nu a demonstrat faptul că „Contec Hydrogen Peroxide” este suficient de eficace, din cauza unor inconsecvențe la nivelul studiilor de eficacitate prezentate, din care nu a rezultat că sunt îndeplinite toate criteriile relevante. |
| --- | --- |

(6)

Conform avizului agenției, solicitantul nu a demonstrat faptul că „Contec Hydrogen Peroxide” este suficient de eficace, din cauza unor inconsecvențe la nivelul studiilor de eficacitate prezentate, din care nu a rezultat că sunt îndeplinite toate criteriile relevante.

| (7) | Comisia este de acord cu avizul agenției și consideră, prin urmare, că este oportun să nu se acorde o autorizație a Uniunii pentru familia de produse biocide „Contec Hydrogen Peroxide”. |
| --- | --- |

(7)

Comisia este de acord cu avizul agenției și consideră, prin urmare, că este oportun să nu se acorde o autorizație a Uniunii pentru familia de produse biocide „Contec Hydrogen Peroxide”.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Societății Contec Europe nu i se acordă o autorizație a Uniunii pentru punerea la dispoziție pe piață și utilizarea familiei de produse biocide „Contec Hydrogen Peroxide”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează societății Contec Europe, Zl du Prat, Avenue Paul Dupleix, 56000 Vannes, Franța.

Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  
  ECHA opinion on the Union authorisation of the biocidal product family „Contec Hydrogen Peroxide”
  (Avizul ECHA cu privire la autorizația Uniunii pentru familia de produse biocide „Contec Hydrogen Peroxide”), ECHA/BPC/248/2020, adoptat la 5 martie 2020, https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation

2

ECHA opinion on the Union authorisation of the biocidal product family „Contec Hydrogen Peroxide”

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/56

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2125 A COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de recunoaștere a guvernului din Nunavut ca organism autorizat să elibereze documente care atestă conformitatea cu Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în vederea introducerii pe piața Uniunii a produselor derivate din focă

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind comerțul cu produse derivate din focă (1), în special articolul 3 alineatul (1a) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 stabilește norme armonizate privind introducerea pe piața Uniunii a produselor derivate din focă. Acesta prevede la articolul 3 alineatul (1) condițiile de introducere pe piață a produselor derivate din focă obținute în urma unor activități de vânătoare desfășurate de comunitățile inuite sau de alte comunități indigene. În momentul introducerii pe piață a produselor derivate din focă, acestea trebuie să fie însoțite de un document care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 și care este emis de un organism recunoscut în acest scop de către Comisie. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 stabilește norme armonizate privind introducerea pe piața Uniunii a produselor derivate din focă. Acesta prevede la articolul 3 alineatul (1) condițiile de introducere pe piață a produselor derivate din focă obținute în urma unor activități de vânătoare desfășurate de comunitățile inuite sau de alte comunități indigene. În momentul introducerii pe piață a produselor derivate din focă, acestea trebuie să fie însoțite de un document care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 și care este emis de un organism recunoscut în acest scop de către Comisie.

| (2) | Prin Decizia C(2015) 5253 (2), Comisia a recunoscut Departamentul pentru mediu al guvernului din Nunavut drept organism autorizat să elibereze documente care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 pentru introducerea pe piața Uniunii a produselor derivate din focă. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia C(2015) 5253 (2), Comisia a recunoscut Departamentul pentru mediu al guvernului din Nunavut drept organism autorizat să elibereze documente care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 pentru introducerea pe piața Uniunii a produselor derivate din focă.

| (3) | Având în vedere modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 de către Regulamentul (UE) 2015/1775 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850 (4) al Comisiei, Comisia a adoptat Decizia C(2015) 7273 (5) în plus față de Decizia C(2015) 5253. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 de către Regulamentul (UE) 2015/1775 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850 (4) al Comisiei, Comisia a adoptat Decizia C(2015) 7273 (5) în plus față de Decizia C(2015) 5253.

| (4) | La 4 august 2020, Comisia a primit o scrisoare din partea Departamentului pentru dezvoltare economică și transporturi din Nunavut, datată 22 aprilie 2020, prin care se solicita modificarea denumirii organismului său recunoscut, pentru a reflecta o reorganizare în cadrul guvernului din Nunavut. |
| --- | --- |

(4)

La 4 august 2020, Comisia a primit o scrisoare din partea Departamentului pentru dezvoltare economică și transporturi din Nunavut, datată 22 aprilie 2020, prin care se solicita modificarea denumirii organismului său recunoscut, pentru a reflecta o reorganizare în cadrul guvernului din Nunavut.

| (5) | Departamentul pentru dezvoltare economică și transporturi al guvernului din Nunavut a solicitat ca denumirea „Departamentul pentru mediu al guvernului din Nunavut” să fie schimbată în „guvernul din Nunavut”. |
| --- | --- |

(5)

Departamentul pentru dezvoltare economică și transporturi al guvernului din Nunavut a solicitat ca denumirea „Departamentul pentru mediu al guvernului din Nunavut” să fie schimbată în „guvernul din Nunavut”.

| (6) | Departamentul pentru dezvoltare economică și transporturi al guvernului din Nunavut a precizat că această schimbare de denumire nu implică nicio modificare în ceea ce privește funcția și rolul organismului recunoscut. |
| --- | --- |

(6)

Departamentul pentru dezvoltare economică și transporturi al guvernului din Nunavut a precizat că această schimbare de denumire nu implică nicio modificare în ceea ce privește funcția și rolul organismului recunoscut.

| (7) | Organismul „guvernul din Nunavut” îndeplinește cerințele pentru organismele recunoscute prevăzute la articolul 3 alineatul (1a) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 și la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850. |
| --- | --- |

(7)

Organismul „guvernul din Nunavut” îndeplinește cerințele pentru organismele recunoscute prevăzute la articolul 3 alineatul (1a) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 și la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850.

| (8) | Prin urmare este oportun ca organismul „guvernul din Nunavut” să fie recunoscut drept organism autorizat să elibereze documente care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare este oportun ca organismul „guvernul din Nunavut” să fie recunoscut drept organism autorizat să elibereze documente care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Organismul „guvernul din Nunavut” este recunoscut drept organism autorizat să elibereze documente care atestă respectarea condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1007/2009.

Articolul 2

Deciziile C(2015) 5253 și C(2015) 7273 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 286, 31.10.2009, p. 36.

1

(2)  Decizia C(2015) 5253 a Comisiei din 30 iulie 2015 de recunoaștere a Departamentului pentru mediu al guvernului din Nunavut în sensul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 737/2010 al Comisiei din 10 august 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2015/1775 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei (JO L 262, 7.10.2015, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850 al Comisiei din 13 octombrie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (JO L 271, 16.10.2015, p. 1).

4

(5)  Decizia C(2015) 7273 a Comisiei din 26 octombrie 2015 de recunoaștere a Departamentului pentru mediu al guvernului din Nunavut în sensul articolului 3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1850 al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă.

5

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/58

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2126 A COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de stabilire a nivelurilor anuale de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2021-2030 în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Pentru a stabili nivelul anual de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2021-2030 în sectoarele care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2018/842, calculele relevante trebuie să se bazeze pe cele mai precise date disponibile. Prin urmare, nivelurile emisiilor totale de gaze cu efect de seră care se încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 și sunt transmise Comisiei de către statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) în anul 2020 sunt stabilite în urma unei revizuiri cuprinzătoare. Această revizuire a fost efectuată de Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și furnizează date revizuite privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru anii 2005 și 2016-2018, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a stabili nivelul anual de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2021-2030 în sectoarele care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2018/842, calculele relevante trebuie să se bazeze pe cele mai precise date disponibile. Prin urmare, nivelurile emisiilor totale de gaze cu efect de seră care se încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 și sunt transmise Comisiei de către statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) în anul 2020 sunt stabilite în urma unei revizuiri cuprinzătoare. Această revizuire a fost efectuată de Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și furnizează date revizuite privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru anii 2005 și 2016-2018, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842.

| (2) | Sunt necesare date la fel de precise ca și datele revizuite ale inventarelor în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (denumit în continuare „EU ETS”), astfel cum rezultă din registrul Uniunii privind emisiile verificate ale acestor instalații (denumit în continuare „registrul”). În măsura în care emisiile din cadrul EU ETS din 2005 care figurează în registru nu corespund domeniului de aplicare actual al Directivei 2003/87/CE sau al Regulamentului (UE) 2018/842, pentru furnizarea de date complementare privind emisiile se utilizează deciziile relevante ale Comisiei (4), adoptate în temeiul Directivei 2003/87/CE sau al Deciziei 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), precum și planurile naționale de alocare și corespondența oficială dintre Comisie și statele membre respective. |
| --- | --- |

(2)

Sunt necesare date la fel de precise ca și datele revizuite ale inventarelor în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (denumit în continuare „EU ETS”), astfel cum rezultă din registrul Uniunii privind emisiile verificate ale acestor instalații (denumit în continuare „registrul”). În măsura în care emisiile din cadrul EU ETS din 2005 care figurează în registru nu corespund domeniului de aplicare actual al Directivei 2003/87/CE sau al Regulamentului (UE) 2018/842, pentru furnizarea de date complementare privind emisiile se utilizează deciziile relevante ale Comisiei (4), adoptate în temeiul Directivei 2003/87/CE sau al Deciziei 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), precum și planurile naționale de alocare și corespondența oficială dintre Comisie și statele membre respective.

| (3) | Pentru a asigura coerența nivelurilor stabilite ale alocărilor anuale de emisii cu emisiile de gaze cu efect de seră raportate pentru fiecare an din perioada 2021-2030, nivelurile anuale de emisii alocate statelor membre trebuie calculate în CO2 echivalent prin aplicarea acelorași valori ale potențialului de încălzire globală, și anume valorile stabilite în cel de al 5-lea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice și enumerate în anexa la Regulamentul delegat (UE) 2020/1044 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura coerența nivelurilor stabilite ale alocărilor anuale de emisii cu emisiile de gaze cu efect de seră raportate pentru fiecare an din perioada 2021-2030, nivelurile anuale de emisii alocate statelor membre trebuie calculate în CO2 echivalent prin aplicarea acelorași valori ale potențialului de încălzire globală, și anume valorile stabilite în cel de al 5-lea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice și enumerate în anexa la Regulamentul delegat (UE) 2020/1044 al Comisiei (6).

| (4) | Pentru calcularea nivelurilor anuale de emisii alocate fiecărui stat membru pentru anul 2030 în conformitate cu reducerile de emisii de gaze cu efect de seră în 2030 în raport cu nivelurile acestora din 2005 specificate în anexa I la Regulamentul (UE) 2018/842, se aplică o metodologie în cinci etape. |
| --- | --- |

(4)

Pentru calcularea nivelurilor anuale de emisii alocate fiecărui stat membru pentru anul 2030 în conformitate cu reducerile de emisii de gaze cu efect de seră în 2030 în raport cu nivelurile acestora din 2005 specificate în anexa I la Regulamentul (UE) 2018/842, se aplică o metodologie în cinci etape.

| (5) | În primul rând, se stabilește valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005. Cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE existentă în 2005 se scade din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră revizuite pentru anul 2005. În ceea ce privește statele membre care participă la EU ETS de la o dată ulterioară anului 2005, se aplică cantitatea de emisii pentru 2005 stabilită prin Decizia 2013/162/UE. Extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2003/87/CE în 2013 se reflectă prin calcularea valorii echivalente pentru 2005 a ajustării corespunzătoare a nivelurilor anuale de emisii alocate pentru 2020 în conformitate cu Decizia 406/2009/CE, astfel cum se prevede în Decizia de punere în aplicare 2013/634/UE. În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/842, calculul reflectă, de asemenea, modificările efectuate între 2005 și 2012 privind acoperirea instalațiilor, în același mod în care este prevăzut în Decizia (UE) 2017/1471. |
| --- | --- |

(5)

În primul rând, se stabilește valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005. Cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE existentă în 2005 se scade din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră revizuite pentru anul 2005. În ceea ce privește statele membre care participă la EU ETS de la o dată ulterioară anului 2005, se aplică cantitatea de emisii pentru 2005 stabilită prin Decizia 2013/162/UE. Extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2003/87/CE în 2013 se reflectă prin calcularea valorii echivalente pentru 2005 a ajustării corespunzătoare a nivelurilor anuale de emisii alocate pentru 2020 în conformitate cu Decizia 406/2009/CE, astfel cum se prevede în Decizia de punere în aplicare 2013/634/UE. În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/842, calculul reflectă, de asemenea, modificările efectuate între 2005 și 2012 privind acoperirea instalațiilor, în același mod în care este prevăzut în Decizia (UE) 2017/1471.

| (6) | În al doilea rând, se calculează nivelurile anuale de emisii alocate fiecărui stat membru pentru anul 2030 prin aplicarea procentului prevăzut în anexa I la Regulamentul (UE) 2018/842 la valoarea emisiilor calculată pentru 2005. |
| --- | --- |

(6)

În al doilea rând, se calculează nivelurile anuale de emisii alocate fiecărui stat membru pentru anul 2030 prin aplicarea procentului prevăzut în anexa I la Regulamentul (UE) 2018/842 la valoarea emisiilor calculată pentru 2005.

| (7) | În al treilea rând, se calculează cantitatea medie de emisii de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 din anii 2016, 2017 și 2018 din fiecare stat membru prin scăderea cantității medii a emisiilor verificate de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE din anii 2016, 2017 și 2018 din statul membru respectiv și a emisiilor de CO2 provenite din transportul aerian intern, din cantitatea totală medie a emisiilor de gaze cu efect de seră revizuite ale statului membru pentru anii 2016, 2017 și 2018. |
| --- | --- |

(7)

În al treilea rând, se calculează cantitatea medie de emisii de gaze cu efect de seră care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842 din anii 2016, 2017 și 2018 din fiecare stat membru prin scăderea cantității medii a emisiilor verificate de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE din anii 2016, 2017 și 2018 din statul membru respectiv și a emisiilor de CO2 provenite din transportul aerian intern, din cantitatea totală medie a emisiilor de gaze cu efect de seră revizuite ale statului membru pentru anii 2016, 2017 și 2018.

| (8) | În al patrulea rând, se calculează nivelul anual de emisii alocate fiecărui stat membru pentru perioada 2021-2029. Acestea sunt stabilite pe baza unei traiectorii liniare pornind de la cantitatea medie pentru anii 2016, 2017 și 2018, la cinci douăsprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020 și care se încheie cu nivelul său anual de emisii alocate pentru anul 2030. Referitor la Grecia, Croația și Ungaria, traiectoria liniară începe în 2020, ceea ce are drept rezultat o alocare mai mică pentru statele membre respective. |
| --- | --- |

(8)

În al patrulea rând, se calculează nivelul anual de emisii alocate fiecărui stat membru pentru perioada 2021-2029. Acestea sunt stabilite pe baza unei traiectorii liniare pornind de la cantitatea medie pentru anii 2016, 2017 și 2018, la cinci douăsprezecimi din intervalul care separă 2019 de 2020 și care se încheie cu nivelul său anual de emisii alocate pentru anul 2030. Referitor la Grecia, Croația și Ungaria, traiectoria liniară începe în 2020, ceea ce are drept rezultat o alocare mai mică pentru statele membre respective.

| (9) | În cele din urmă, valorile rezultate ale nivelurilor anuale de emisii alocate sunt ajustate. Prin urmare, certificatele EU ETS aferente emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare excluse din EU ETS în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2003/87/CE, astfel cum au fost notificate Comisiei de către statele membre în temeiul articolului respectiv, în măsura în care sunt excluse din plafonul de emisii al Uniunii în temeiul directivei respective pentru perioada de după 2021, intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842. Ulterior, cantitățile deduse din plafon se adaugă la nivelul anual de emisii alocate statelor membre în cauză pentru perioada 2021-2030. Cuantumul ajustării prevăzut în anexa IV la Regulamentul (UE) 2018/842 se adaugă la nivelul anual de emisii alocate pentru anul 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(9)

În cele din urmă, valorile rezultate ale nivelurilor anuale de emisii alocate sunt ajustate. Prin urmare, certificatele EU ETS aferente emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la instalațiile staționare excluse din EU ETS în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2003/87/CE, astfel cum au fost notificate Comisiei de către statele membre în temeiul articolului respectiv, în măsura în care sunt excluse din plafonul de emisii al Uniunii în temeiul directivei respective pentru perioada de după 2021, intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2018/842. Ulterior, cantitățile deduse din plafon se adaugă la nivelul anual de emisii alocate statelor membre în cauză pentru perioada 2021-2030. Cuantumul ajustării prevăzut în anexa IV la Regulamentul (UE) 2018/842 se adaugă la nivelul anual de emisii alocate pentru anul 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă.

| (10) | Cantitățile totale maxime pentru anumite state membre în urma reducerii certificatelor EU ETS care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității unui stat membru în perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 2018/842, sunt stabilite prin aplicarea procentajelor notificate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (3) din regulamentul respectiv la valorile emisiilor de gaze cu efect de seră calculate pentru 2005. |
| --- | --- |

(10)

Cantitățile totale maxime pentru anumite state membre în urma reducerii certificatelor EU ETS care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității unui stat membru în perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 2018/842, sunt stabilite prin aplicarea procentajelor notificate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (3) din regulamentul respectiv la valorile emisiilor de gaze cu efect de seră calculate pentru 2005.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Valorile emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005 aferente fiecărui stat membru în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842 se aplică în conformitate cu anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Nivelul anual de emisii alocate fiecărui stat membru pentru fiecare an din perioada 2021-2030 în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842, ajustat în conformitate cu articolul 10 din regulamentul respectiv, se aplică în conformitate cu anexa II la prezenta decizie.

Articolul 3

Cantitățile totale în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/842 care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității unui stat membru în temeiul articolului 9 din regulamentul respectiv se aplică în conformitate cu anexa III la prezenta decizie.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 156, 19.6.2018, p. 26.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

2

(3)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

3

(4)  Decizia 2013/162/UE a Comisiei din 26 martie 2013 privind determinarea nivelurilor anuale de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 90, 28.3.2013, p. 106); Decizia de punere în aplicare 2013/634/UE a Comisiei din 31 octombrie 2013 privind ajustările aduse nivelurilor anuale de emisii alocate statelor membre pentru perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 292, 1.11.2013, p. 19); Decizia (UE) 2017/1471 a Comisiei din 10 august 2017 de modificare a Deciziei 2013/162/UE în scopul revizuirii nivelurilor anuale de emisii alocate pentru perioada 2017-2020 (JO L 209, 12.8.2017, p. 53).

4

(5)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) 2020/1044 al Comisiei din 8 mai 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește valorile potențialului de încălzire globală și orientările privind inventarierea și în ceea ce privește sistemul de inventariere al Uniunii și de abrogare a Regulamentului delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei (JO L 230, 17.7.2020, p. 1).

6

---

ANEXA I

Valorile emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005 aferente fiecărui stat membru în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842

| Stat membru | Valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005 în tone de CO2 echivalent |
| --- | --- |
| Belgia | 81 605 589 |
| Bulgaria | 22 326 386 |
| Cehia | 64 965 295 |
| Danemarca | 40 368 089 |
| Germania | 484 694 619 |
| Estonia | 6 196 136 |
| Irlanda | 47 687 589 |
| Grecia | 62 985 180 |
| Spania | 241 979 192 |
| Franța | 401 113 722 |
| Croația | 18 056 312 |
| Italia | 343 101 747 |
| Cipru | 4 266 823 |
| Letonia | 8 597 807 |
| Lituania | 13 062 124 |
| Luxemburg | 10 116 187 |
| Ungaria | 47 826 909 |
| Malta | 1 020 601 |
| Țările de Jos | 128 112 158 |
| Austria | 56 991 984 |
| Polonia | 192 472 253 |
| Portugalia | 48 635 827 |
| România | 78 235 752 |
| Slovenia | 11 826 308 |
| Slovacia | 23 137 112 |
| Finlanda | 34 439 858 |
| Suedia | 43 228 505 |

Stat membru

Valoarea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2005 în tone de CO2 echivalent

Belgia

81 605 589

Bulgaria

22 326 386

Cehia

64 965 295

Danemarca

40 368 089

Germania

484 694 619

Estonia

6 196 136

Irlanda

47 687 589

Grecia

62 985 180

Spania

241 979 192

Franța

401 113 722

Croația

18 056 312

Italia

343 101 747

Cipru

4 266 823

Letonia

8 597 807

Lituania

13 062 124

Luxemburg

10 116 187

Ungaria

47 826 909

Malta

1 020 601

Țările de Jos

128 112 158

Austria

56 991 984

Polonia

192 472 253

Portugalia

48 635 827

România

78 235 752

Slovenia

11 826 308

Slovacia

23 137 112

Finlanda

34 439 858

Suedia

43 228 505

---

ANEXA II

Nivelurile anuale de emisii alocate fiecărui stat membru pentru fiecare an din perioada 2021-2030 în temeiul articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842, ajustate în conformitate cu articolul 10 din regulamentul respectiv

| Stat membru | Valoarea ajustată a nivelului anual de emisii alocate, exprimată în tone de CO2 echivalent |
| --- | --- |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Belgia | 71 141 629 | 69 130 741 | 67 119 852 | 65 108 964 | 63 098 075 | 61 087 187 | 59 076 298 | 57 065 410 | 55 054 522 | 53 043 633 |
| Bulgaria | 27 116 956 | 25 159 860 | 24 805 676 | 24 451 491 | 24 097 307 | 23 743 123 | 23 388 939 | 23 034 755 | 22 680 571 | 22 326 386 |
| Cehia | 65 984 531 | 60 913 974 | 60 283 497 | 59 653 019 | 59 022 541 | 58 392 064 | 57 761 586 | 57 131 109 | 56 500 631 | 55 870 153 |
| Danemarca | 32 127 535 | 31 293 868 | 30 460 202 | 29 626 535 | 28 792 868 | 27 959 201 | 27 125 535 | 26 291 868 | 25 458 201 | 24 624 534 |
| Germania | 427 306 142 | 413 224 443 | 399 142 745 | 385 061 046 | 370 979 348 | 356 897 650 | 342 815 951 | 328 734 253 | 314 652 554 | 300 570 856 |
| Estonia | 6 223 937 | 6 001 620 | 5 925 247 | 5 848 875 | 5 772 502 | 5 696 129 | 5 619 756 | 5 543 384 | 5 467 011 | 5 390 638 |
| Irlanda | 43 479 402 | 42 357 392 | 41 235 382 | 40 113 372 | 38 991 362 | 37 869 352 | 36 747 342 | 35 625 332 | 34 503 322 | 33 381 312 |
| Grecia | 46 227 407 | 46 969 645 | 47 711 883 | 48 454 122 | 49 196 360 | 49 938 598 | 50 680 836 | 51 423 075 | 52 165 313 | 52 907 551 |
| Spania | 200 997 922 | 198 671 005 | 196 344 088 | 194 017 170 | 191 690 253 | 189 363 335 | 187 036 418 | 184 709 500 | 182 382 583 | 180 055 665 |
| Franța | 335 726 735 | 326 506 522 | 317 286 309 | 308 066 096 | 298 845 883 | 289 625 670 | 280 405 456 | 271 185 243 | 261 965 030 | 252 744 817 |
| Croația | 17 661 355 | 16 544 497 | 16 576 348 | 16 608 198 | 16 640 049 | 16 671 899 | 16 703 749 | 16 735 600 | 16 767 450 | 16 799 301 |
| Italia | 273 503 734 | 268 765 611 | 264 027 488 | 259 289 365 | 254 551 242 | 249 813 118 | 245 074 995 | 240 336 872 | 235 598 749 | 230 860 626 |
| Cipru | 4 072 960 | 3 980 718 | 3 888 477 | 3 796 235 | 3 703 993 | 3 611 752 | 3 519 510 | 3 427 269 | 3 335 027 | 3 242 785 |
| Letonia | 10 649 507 | 8 854 834 | 8 758 222 | 8 661 610 | 8 564 998 | 8 468 386 | 8 371 774 | 8 275 162 | 8 178 551 | 8 081 939 |
| Lituania | 16 112 304 | 13 717 534 | 13 488 659 | 13 259 784 | 13 030 909 | 12 802 033 | 12 573 158 | 12 344 283 | 12 115 408 | 11 886 533 |
| Luxemburg | 8 406 740 | 8 147 070 | 7 887 400 | 7 627 731 | 7 368 061 | 7 108 391 | 6 848 721 | 6 589 052 | 6 329 382 | 6 069 712 |
| Ungaria | 49 906 277 | 43 342 400 | 43 484 478 | 43 626 556 | 43 768 634 | 43 910 712 | 44 052 791 | 44 194 869 | 44 336 947 | 44 479 025 |
| Malta | 2 065 044 | 1 239 449 | 1 187 854 | 1 136 258 | 1 084 663 | 1 033 068 | 981 473 | 929 878 | 878 282 | 826 687 |
| Țările de Jos | 98 513 233 | 96 677 516 | 94 841 800 | 93 006 083 | 91 170 366 | 89 334 649 | 87 498 932 | 85 663 215 | 83 827 498 | 81 991 781 |
| Austria | 48 768 448 | 47 402 495 | 46 036 542 | 44 670 589 | 43 304 636 | 41 938 683 | 40 572 729 | 39 206 776 | 37 840 823 | 36 474 870 |
| Polonia | 215 005 372 | 204 376 828 | 201 204 624 | 198 032 420 | 194 860 216 | 191 688 012 | 188 515 807 | 185 343 603 | 182 171 399 | 178 999 195 |
| Portugalia | 42 526 461 | 40 821 093 | 40 770 978 | 40 720 863 | 40 670 748 | 40 620 633 | 40 570 518 | 40 520 403 | 40 470 288 | 40 420 173 |
| România | 87 878 093 | 76 914 871 | 76 884 391 | 76 853 912 | 76 823 433 | 76 792 954 | 76 762 474 | 76 731 995 | 76 701 516 | 76 671 037 |
| Slovenia | 11 403 194 | 11 107 762 | 10 991 138 | 10 874 515 | 10 757 891 | 10 641 268 | 10 524 644 | 10 408 021 | 10 291 397 | 10 174 774 |
| Slovacia | 23 410 477 | 21 151 422 | 21 052 577 | 20 953 731 | 20 854 886 | 20 756 040 | 20 657 195 | 20 558 350 | 20 459 504 | 20 360 659 |
| Finlanda | 28 840 335 | 27 970 110 | 27 099 886 | 26 229 661 | 25 359 436 | 24 489 212 | 23 618 987 | 22 748 762 | 21 878 538 | 21 008 313 |
| Suedia | 31 331 358 | 30 731 996 | 30 132 635 | 29 533 273 | 28 933 911 | 28 334 550 | 27 735 188 | 27 135 826 | 26 536 464 | 25 937 103 |

Stat membru

Valoarea ajustată a nivelului anual de emisii alocate, exprimată în tone de CO2 echivalent

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Belgia

71 141 629

69 130 741

67 119 852

65 108 964

63 098 075

61 087 187

59 076 298

57 065 410

55 054 522

53 043 633

Bulgaria

27 116 956

25 159 860

24 805 676

24 451 491

24 097 307

23 743 123

23 388 939

23 034 755

22 680 571

22 326 386

Cehia

65 984 531

60 913 974

60 283 497

59 653 019

59 022 541

58 392 064

57 761 586

57 131 109

56 500 631

55 870 153

Danemarca

32 127 535

31 293 868

30 460 202

29 626 535

28 792 868

27 959 201

27 125 535

26 291 868

25 458 201

24 624 534

Germania

427 306 142

413 224 443

399 142 745

385 061 046

370 979 348

356 897 650

342 815 951

328 734 253

314 652 554

300 570 856

Estonia

6 223 937

6 001 620

5 925 247

5 848 875

5 772 502

5 696 129

5 619 756

5 543 384

5 467 011

5 390 638

Irlanda

43 479 402

42 357 392

41 235 382

40 113 372

38 991 362

37 869 352

36 747 342

35 625 332

34 503 322

33 381 312

Grecia

46 227 407

46 969 645

47 711 883

48 454 122

49 196 360

49 938 598

50 680 836

51 423 075

52 165 313

52 907 551

Spania

200 997 922

198 671 005

196 344 088

194 017 170

191 690 253

189 363 335

187 036 418

184 709 500

182 382 583

180 055 665

Franța

335 726 735

326 506 522

317 286 309

308 066 096

298 845 883

289 625 670

280 405 456

271 185 243

261 965 030

252 744 817

Croația

17 661 355

16 544 497

16 576 348

16 608 198

16 640 049

16 671 899

16 703 749

16 735 600

16 767 450

16 799 301

Italia

273 503 734

268 765 611

264 027 488

259 289 365

254 551 242

249 813 118

245 074 995

240 336 872

235 598 749

230 860 626

Cipru

4 072 960

3 980 718

3 888 477

3 796 235

3 703 993

3 611 752

3 519 510

3 427 269

3 335 027

3 242 785

Letonia

10 649 507

8 854 834

8 758 222

8 661 610

8 564 998

8 468 386

8 371 774

8 275 162

8 178 551

8 081 939

Lituania

16 112 304

13 717 534

13 488 659

13 259 784

13 030 909

12 802 033

12 573 158

12 344 283

12 115 408

11 886 533

Luxemburg

8 406 740

8 147 070

7 887 400

7 627 731

7 368 061

7 108 391

6 848 721

6 589 052

6 329 382

6 069 712

Ungaria

49 906 277

43 342 400

43 484 478

43 626 556

43 768 634

43 910 712

44 052 791

44 194 869

44 336 947

44 479 025

Malta

2 065 044

1 239 449

1 187 854

1 136 258

1 084 663

1 033 068

981 473

929 878

878 282

826 687

Țările de Jos

98 513 233

96 677 516

94 841 800

93 006 083

91 170 366

89 334 649

87 498 932

85 663 215

83 827 498

81 991 781

Austria

48 768 448

47 402 495

46 036 542

44 670 589

43 304 636

41 938 683

40 572 729

39 206 776

37 840 823

36 474 870

Polonia

215 005 372

204 376 828

201 204 624

198 032 420

194 860 216

191 688 012

188 515 807

185 343 603

182 171 399

178 999 195

Portugalia

42 526 461

40 821 093

40 770 978

40 720 863

40 670 748

40 620 633

40 570 518

40 520 403

40 470 288

40 420 173

România

87 878 093

76 914 871

76 884 391

76 853 912

76 823 433

76 792 954

76 762 474

76 731 995

76 701 516

76 671 037

Slovenia

11 403 194

11 107 762

10 991 138

10 874 515

10 757 891

10 641 268

10 524 644

10 408 021

10 291 397

10 174 774

Slovacia

23 410 477

21 151 422

21 052 577

20 953 731

20 854 886

20 756 040

20 657 195

20 558 350

20 459 504

20 360 659

Finlanda

28 840 335

27 970 110

27 099 886

26 229 661

25 359 436

24 489 212

23 618 987

22 748 762

21 878 538

21 008 313

Suedia

31 331 358

30 731 996

30 132 635

29 533 273

28 933 911

28 334 550

27 735 188

27 135 826

26 536 464

25 937 103

---

ANEXA III

Cantitățile totale în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2018/842 care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității unui stat membru în temeiul articolului 9 din regulamentul respectiv

| Stat membru | Cantitatea totală în tone de CO2 echivalent |
| --- | --- |
| Belgia | 15 423 456 |
| Danemarca | 8 073 618 |
| Irlanda | 19 075 035 |
| Luxemburg | 4 046 475 |
| Malta | 204 120 |
| Austria | 11 398 397 |
| Finlanda | 6 887 972 |

Stat membru

Cantitatea totală în tone de CO2 echivalent

Belgia

15 423 456

Danemarca

8 073 618

Irlanda

19 075 035

Luxemburg

4 046 475

Malta

204 120

Austria

11 398 397

Finlanda

6 887 972

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/65

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2127 A COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/541 a Comisiei privind echivalența cadrului juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate și operatorilor de piață recunoscuți din Singapore, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 28 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 28 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 identifică locurile de tranzacționare în care contrapărțile financiare, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), și contrapărțile nefinanciare care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 pot încheia tranzacții cu instrumente financiare derivate aparținând unei clase de instrumente financiare derivate care a fost declarată ca fiind supusă obligației de tranzacționare. Locurile de tranzacționare în care pot fi încheiate astfel de tranzacții sunt limitate la piețele reglementate, la sistemele multilaterale de tranzacționare (MTF), la sistemele organizate de tranzacționare (OTF) și la locurile de tranzacționare din țări terțe recunoscute de Comisie ca făcând obiectul unor cerințe juridice echivalente și al unei supravegheri eficace în țara terță respectivă. De asemenea, țara terță relevantă trebuie să asigure un sistem echivalent eficace de recunoaștere a locurilor de tranzacționare autorizate în temeiul Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 28 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 identifică locurile de tranzacționare în care contrapărțile financiare, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), și contrapărțile nefinanciare care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 pot încheia tranzacții cu instrumente financiare derivate aparținând unei clase de instrumente financiare derivate care a fost declarată ca fiind supusă obligației de tranzacționare. Locurile de tranzacționare în care pot fi încheiate astfel de tranzacții sunt limitate la piețele reglementate, la sistemele multilaterale de tranzacționare (MTF), la sistemele organizate de tranzacționare (OTF) și la locurile de tranzacționare din țări terțe recunoscute de Comisie ca făcând obiectul unor cerințe juridice echivalente și al unei supravegheri eficace în țara terță respectivă. De asemenea, țara terță relevantă trebuie să asigure un sistem echivalent eficace de recunoaștere a locurilor de tranzacționare autorizate în temeiul Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (2) | În conformitate cu articolul 28 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, Comisia a stabilit, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 (4), că normele prevăzute de cadrul juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate (approved exchanges – AE) și operatorilor de piață recunoscuți (recognised market operators – RMO) stabiliți în Singapore și autorizați de Autoritatea Monetară din Singapore (Monetary Authority of Singapore – MAS) asigură faptul că aceștia respectă cerințe obligatorii din punct de vedere juridic care sunt echivalente cu cerințele aplicabile locurilor de tranzacționare din Uniune prevăzute în Directiva 2014/65/UE, în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și care fac obiectul unei supravegheri și al unui control eficace al aplicării în Singapore. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 28 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, Comisia a stabilit, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 (4), că normele prevăzute de cadrul juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate (approved exchanges – AE) și operatorilor de piață recunoscuți (recognised market operators – RMO) stabiliți în Singapore și autorizați de Autoritatea Monetară din Singapore (Monetary Authority of Singapore – MAS) asigură faptul că aceștia respectă cerințe obligatorii din punct de vedere juridic care sunt echivalente cu cerințele aplicabile locurilor de tranzacționare din Uniune prevăzute în Directiva 2014/65/UE, în Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și care fac obiectul unei supravegheri și al unui control eficace al aplicării în Singapore.

| (3) | Lista AE și RMO prevăzută în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 poate fi actualizată în vederea extinderii, după caz, a domeniului de aplicare al deciziei de echivalență, astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a include AE și RMO suplimentari din Singapore sau pentru a elimina anumite AE și anumiți RMO din listă. Comisia poate efectua o reexaminare specifică oricând evoluțiile relevante impun reevaluarea de către Comisie a constatării stabilite prin decizia menționată. Pe baza constatărilor care rezultă dintr-o reexaminare periodică sau specifică, Comisia poate decide în orice moment să modifice sau să abroge decizia respectivă, în special în cazul în care evoluțiile afectează condițiile pe baza cărora aceasta este adoptată. |
| --- | --- |

(3)

Lista AE și RMO prevăzută în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 poate fi actualizată în vederea extinderii, după caz, a domeniului de aplicare al deciziei de echivalență, astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a include AE și RMO suplimentari din Singapore sau pentru a elimina anumite AE și anumiți RMO din listă. Comisia poate efectua o reexaminare specifică oricând evoluțiile relevante impun reevaluarea de către Comisie a constatării stabilite prin decizia menționată. Pe baza constatărilor care rezultă dintr-o reexaminare periodică sau specifică, Comisia poate decide în orice moment să modifice sau să abroge decizia respectivă, în special în cazul în care evoluțiile afectează condițiile pe baza cărora aceasta este adoptată.

| (4) | De la adoptarea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/541, o serie de RMO suplimentari stabiliți în Singapore au obținut autorizația din partea MAS de a tranzacționa instrumente financiare derivate aparținând unei clase care a fost declarată a fi supusă obligației de tranzacționare. Conform informațiilor primite de la MAS, respectivii RMO suplimentari respectă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic pe care Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 le-a declarat echivalente cu cerințele aplicabile locurilor de tranzacționare din Uniune prevăzute în Directiva 2014/65/UE. Prin urmare, Comisia consideră că este adecvat să se actualizeze lista AE și RMO prevăzută în Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541, pentru a include anumiți RMO suplimentari stabiliți în Singapore și autorizați de MAS. |
| --- | --- |

(4)

De la adoptarea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/541, o serie de RMO suplimentari stabiliți în Singapore au obținut autorizația din partea MAS de a tranzacționa instrumente financiare derivate aparținând unei clase care a fost declarată a fi supusă obligației de tranzacționare. Conform informațiilor primite de la MAS, respectivii RMO suplimentari respectă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic pe care Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 le-a declarat echivalente cu cerințele aplicabile locurilor de tranzacționare din Uniune prevăzute în Directiva 2014/65/UE. Prin urmare, Comisia consideră că este adecvat să se actualizeze lista AE și RMO prevăzută în Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541, pentru a include anumiți RMO suplimentari stabiliți în Singapore și autorizați de MAS.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului european pentru valori mobiliare, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului european pentru valori mobiliare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

2

(3)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/541 a Comisiei din 1 aprilie 2019 privind echivalența cadrului juridic și de supraveghere aplicabil burselor aprobate și operatorilor de piață recunoscuți din Singapore, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 93, 2.4.2019, p. 18).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

5

---

ANEXĂ

Bursele aprobate autorizate de Autoritatea Monetară din Singapore și considerate echivalente cu locurile de tranzacționare definite în Directiva 2014/65/UE:

| 1. | Asia Pacific Exchange Pte Ltd; |
| --- | --- |

1.

Asia Pacific Exchange Pte Ltd;

| 2. | ICE Futures Singapore Pte Ltd; |
| --- | --- |

2.

ICE Futures Singapore Pte Ltd;

| 3. | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited. |
| --- | --- |

3.

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited.

Operatorii de piață recunoscuți autorizați de Autoritatea Monetară din Singapore și considerați echivalenți cu locurile de tranzacționare definite în Directiva 2014/65/UE:

| 1. | Cleartrade Exchange Pte Ltd; |
| --- | --- |

1.

Cleartrade Exchange Pte Ltd;

| 2. | Tradition Singapore (Pte) Ltd; |
| --- | --- |

2.

Tradition Singapore (Pte) Ltd;

| 3. | BGC Partners (Singapore) Ltd; |
| --- | --- |

3.

BGC Partners (Singapore) Ltd;

| 4. | GFI Group Pte Ltd; |
| --- | --- |

4.

GFI Group Pte Ltd;

| 5. | ICAP AP (Singapore) Pte Ltd; |
| --- | --- |

5.

ICAP AP (Singapore) Pte Ltd;

| 6. | Tullet Prebon (Singapore) Ltd; |
| --- | --- |

6.

Tullet Prebon (Singapore) Ltd;

| 7. | Nittan Capital Singapore Pte Ltd; |
| --- | --- |

7.

Nittan Capital Singapore Pte Ltd;

| 8. | Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd.

---

| 17.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 426/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 426/68

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2128 A COMISIEI

din 16 decembrie 2020

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2020) 9356]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) prevede măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (denumite în continuare „statele membre în cauză”). În părțile I-IV din anexa la respectiva decizie de punere în aplicare sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune a pestei porcine africane, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2019 a Comisiei (5), ca urmare a modificărilor situației epidemiologice a bolii respective în România și Polonia. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) prevede măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (denumite în continuare „statele membre în cauză”). În părțile I-IV din anexa la respectiva decizie de punere în aplicare sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune a pestei porcine africane, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2019 a Comisiei (5), ca urmare a modificărilor situației epidemiologice a bolii respective în România și Polonia.

| (2) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/2019 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în Slovacia, Polonia și Germania. |
| --- | --- |

(2)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2020/2019 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în Slovacia, Polonia și Germania.

| (3) | În decembrie 2020, au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtele Vranov nad Topľou și Rimavská Sobota din Slovacia, în zone menționate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Slovacia, enumerate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, afectate de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționate de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente. |
| --- | --- |

(3)

În decembrie 2020, au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtele Vranov nad Topľou și Rimavská Sobota din Slovacia, în zone menționate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca aceste zone din Slovacia, enumerate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, afectate de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționate de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente.

| (4) | În plus, în decembrie 2020 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtul ostródzki din Polonia, într-o zonă menționată în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea I din anexa în cauză. Aceste noi cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Polonia, menționată în prezent în partea I din anexa respectivă, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în partea II și afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționată de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente. |
| --- | --- |

(4)

În plus, în decembrie 2020 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtul ostródzki din Polonia, într-o zonă menționată în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea I din anexa în cauză. Aceste noi cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Polonia, menționată în prezent în partea I din anexa respectivă, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în partea II și afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționată de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente.

| (5) | În plus, în decembrie 2020 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtul Gorlitz din Germania, într-o zonă menționată în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea I din anexa respectivă. Aceste noi cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Germania, menționată în prezent în partea I din anexa respectivă, situată în imediata apropiere a zonei menționate în partea II și afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționată de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente. |
| --- | --- |

(5)

În plus, în decembrie 2020 au fost observate mai multe cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici în districtul Gorlitz din Germania, într-o zonă menționată în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, situată în imediata apropiere a unei zone menționate în prezent în partea I din anexa respectivă. Aceste noi cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici constituie un nivel crescut de risc, care este necesar să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, este necesar ca această zonă din Germania, menționată în prezent în partea I din anexa respectivă, situată în imediata apropiere a zonei menționate în partea II și afectată de aceste cazuri recente de pestă porcină africană, să fie menționată de acum în partea II din anexa respectivă, în loc de partea I, iar actualele limite din partea I trebuie, de asemenea, să fie redefinite și extinse pentru a se lua în considerare aceste cazuri recente.

| (6) | Ca urmare a recentelor cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici în Slovacia, Polonia și Germania și ținând seama de situația epidemiologică actuală din Uniune, regionalizarea din aceste state membre a fost reevaluată și actualizată. În plus, au fost reevaluate și actualizate și măsurile existente de gestionare a riscurilor. Este necesar ca aceste modificări să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a recentelor cazuri de pestă porcină africană apărută la porcii sălbatici în Slovacia, Polonia și Germania și ținând seama de situația epidemiologică actuală din Uniune, regionalizarea din aceste state membre a fost reevaluată și actualizată. În plus, au fost reevaluate și actualizate și măsurile existente de gestionare a riscurilor. Este necesar ca aceste modificări să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (7) | Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane din Uniune și pentru a se combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii respectivei boli, este necesară delimitarea unor noi zone cu risc ridicat cu o suprafață suficient de mare în Slovacia, Polonia și Germania, care să fie enumerate în mod corespunzător în părțile I și II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane din Uniune și pentru a se combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii respectivei boli, este necesară delimitarea unor noi zone cu risc ridicat cu o suprafață suficient de mare în Slovacia, Polonia și Germania, care să fie enumerate în mod corespunzător în părțile I și II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (8) | Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane este important ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere caracterul urgent al situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește răspândirea pestei porcine africane este important ca modificările aduse anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE prin prezenta decizie să intre în vigoare cât mai curând posibil.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Comisie

Stella KYRIAKIDES

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2019 a Comisiei din 9 decembrie 2020 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 415, 10.12.2020, p. 53).

5

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe; |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe;

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts; |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts;

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes;

| — | Grobiņas novads; |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads;

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos;

| — | Palangos miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė;

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim;

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim; |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim;

| powiat działdowski; |
| --- |

powiat działdowski;

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim; |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim;

| powiat nowomiejski; |
| --- |

powiat nowomiejski;

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim; |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim;

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim; |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim;

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki;

| powiat miejski Ostrołęka; |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka;

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim; |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim;

| powiat miejski Płock; |
| --- |

powiat miejski Płock;

| powiat sierpecki; |
| --- |

powiat sierpecki;

| powiat żuromiński; |
| --- |

powiat żuromiński;

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim; |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim;

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim; |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim;

| powiat przasnyski; |
| --- |

powiat przasnyski;

| powiat makowski; |
| --- |

powiat makowski;

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim; |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim;

| gminy wyszkowski; |
| --- |

gminy wyszkowski;

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim; |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim;

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim; |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim;

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim; |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim;

| powiat miejski Radom; |
| --- |

powiat miejski Radom;

| powiat szydłowiecki; |
| --- |

powiat szydłowiecki;

| powiat gostyniński; |
| --- |

powiat gostyniński;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim; |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim;

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim; |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim;

| powiat miejski Przemyśl; |
| --- |

powiat miejski Przemyśl;

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim; |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim;

| powiat łańcucki; |
| --- |

powiat łańcucki;

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim; |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim;

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim; |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim;

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim; |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim;

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski; |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski;

| powiat sandomierski; |
| --- |

powiat sandomierski;

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim; |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim;

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim; |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim;

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim; |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim;

| powiat ostrowiecki; |
| --- |

powiat ostrowiecki;

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim; |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim;

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim; |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim;

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim; |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim;

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim; |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim;

| powiat miejski Skierniewice; |
| --- |

powiat miejski Skierniewice;

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim; |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim;

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim; |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim;

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim; |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim;

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim; |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim;

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim; |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim;

| powiat gdański; |
| --- |

powiat gdański;

| Miasto Gdańsk; |
| --- |

Miasto Gdańsk;

| powiat tczewski; |
| --- |

powiat tczewski;

| powiat kwidzyński; |
| --- |

powiat kwidzyński;

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim; |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim;

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim; |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim;

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim; |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim;

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim; |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim;

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim; |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim;

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim; |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim;

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim; |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim;

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim; |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim;

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim; |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim;

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim; |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim;

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim; |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim;

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim; |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim;

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim; |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim;

| powiat miejski Poznań; |
| --- |

powiat miejski Poznań;

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim; |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim;

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim; |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim;

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim; |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim;

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim; |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim;

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim; |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim;

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim; |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim;

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim; |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim;

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim; |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim;

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim; |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim;

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim; |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim;

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim; |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim;

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim; |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim;

| powiat miejski Kalisz; |
| --- |

powiat miejski Kalisz;

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim; |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim;

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim; |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim;

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim; |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim;

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim; |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim;

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II;

| — | the whole district of Humenné; |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné;

| — | the whole district of Snina; |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina;

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II;

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II;

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III; |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III;

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske; |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske;

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda; |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda;

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II;

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II;

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava; |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava;

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica; |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica;

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar; |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar;

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková; |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková;

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske; |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske;

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II; |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II;

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary; |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary;

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Grecia

Următoarele zone din Grecia:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality); |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality);

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality);

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality);

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality);

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality); |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality);

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality); |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality);

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality); |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality);

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality); |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality);

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality);

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality);

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality);

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality); |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality);

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality);

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality);

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality); |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality);

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality); |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality);

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Germania

Următoarele zone din Germania:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk; |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk;

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen; |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen;

| Gemeinde Märkische Heide; |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide;

| Gemeinde Neu Zauche; |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche;

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel; |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel;

| Gemeinde Spreewaldheide; |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide;

| Gemeinde Straupitz; |
| --- |

Gemeinde Straupitz;

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg; |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg;

| Gemeinde Gusow-Platkow; |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow;

| Gemeinde Lietzen; |
| --- |

Gemeinde Lietzen;

| Gemeinde Falkenhagen (Mark); |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark);

| Gemeinde Zeschdorf; |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf;

| Gemeinde Treplin; |
| --- |

Gemeinde Treplin;

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde; |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde;

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose; |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose;

| Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60;

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark); |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark);

| Gemeinde Wendisch Rietz; |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz;

| Gemeinde Reichenwalde; |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde;

| Gemeinde Diensdorf-Radlow; |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow;

| Gemeinde Bad Saarow; |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow;

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm; |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm;

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg; |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg;

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg; |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg;

| Gemeinde Langewahl; |
| --- |

Gemeinde Langewahl;

| Gemeinde Berkenbrück; |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück;

| Gemeinde Briesen (Mark); |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark);

| Gemeinde Jacobsdorf; |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf;

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde; |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde;

| Gemeinde Peitz; |
| --- |

Gemeinde Peitz;

| Gemeinde Tauer; |
| --- |

Gemeinde Tauer;

| Gemeinde Turnow-Preilack; |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack;

| Gemeinde Drachhausen; |
| --- |

Gemeinde Drachhausen;

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow; |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow;

| Gemeinde Drehnow; |
| --- |

Gemeinde Drehnow;

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf; |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf;

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose; |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose;

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder); |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder);

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Boxberg/O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131; |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Boxberg/O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131;

| Gemeinde Gablenz; |
| --- |

Gemeinde Gablenz;

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4; |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4;

| Gemeinde Groß Düben; |
| --- |

Gemeinde Groß Düben;

| Gemeinde Hähnichen; |
| --- |

Gemeinde Hähnichen;

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes; |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes;

| Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121; |
| --- |

Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121;

| Gemeinde Mücka östlich der S121; |
| --- |

Gemeinde Mücka östlich der S121;

| Gemeinde Neißeaue; |
| --- |

Gemeinde Neißeaue;

| Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115; |
| --- |

Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115;

| Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121; |
| --- |

Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121;

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes; |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes;

| Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes; |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes;

| Gemeinde Schleife; |
| --- |

Gemeinde Schleife;

| Gemeinde Trebendorf östlich der K8481; |
| --- |

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481;

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes; |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes;

| Gemeinde Weißwasser/O. L. östlich der K8481. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser/O. L. östlich der K8481.

PARTEA II

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Haskovo; |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo;

| — | the whole region of Yambol; |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol;

| — | the whole region of Stara Zagora; |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora;

| — | the whole region of Pernik; |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik;

| — | the whole region of Kyustendil; |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil;

| — | the whole region of Plovdiv; |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv;

| — | the whole region of Pazardzhik; |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik;

| — | the whole region of Smolyan; |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan;

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe; |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe;

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe; |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe;

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe; |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe;

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta;

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Alsungas novads; |
| --- | --- |

—

Alsungas novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Apes novads; |
| --- | --- |

—

Apes novads;

| — | Auces novads; |
| --- | --- |

—

Auces novads;

| — | Babītes novads; |
| --- | --- |

—

Babītes novads;

| — | Baldones novads; |
| --- | --- |

—

Baldones novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Balvu novads; |
| --- | --- |

—

Balvu novads;

| — | Bauskas novads; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads;

| — | Beverīnas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads;

| — | Brocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Carnikavas novads; |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads;

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Daugavpils novads; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads;

| — | Dobeles novads; |
| --- | --- |

—

Dobeles novads;

| — | Dundagas novads; |
| --- | --- |

—

Dundagas novads;

| — | Durbes novads; |
| --- | --- |

—

Durbes novads;

| — | Engures novads; |
| --- | --- |

—

Engures novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Garkalnes novads; |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads;

| — | Gulbenes novads; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads;

| — | Iecavas novads; |
| --- | --- |

—

Iecavas novads;

| — | Ikšķiles novads; |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Inčukalna novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads;

| — | Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Jaunpils novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Jelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads;

| — | Kandavas novads; |
| --- | --- |

—

Kandavas novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Ķeguma novads; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads;

| — | Ķekavas novads; |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Krimuldas novads; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līgatnes novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads;

| — | Limbažu novads; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads;

| — | Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Mārupes novads; |
| --- | --- |

—

Mārupes novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Mērsraga novads; |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Olaines novads; |
| --- | --- |

—

Olaines novads;

| — | Ozolnieku novads; |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Preiļu novads; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads;

| — | Priekules novads; |
| --- | --- |

—

Priekules novads;

| — | Priekuļu novads; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads;

| — | Raunas novads; |
| --- | --- |

—

Raunas novads;

| — | republikas pilsēta Daugavpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils;

| — | republikas pilsēta Jelgava; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava;

| — | republikas pilsēta Jēkabpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils;

| — | republikas pilsēta Jūrmala; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala;

| — | republikas pilsēta Rēzekne; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne;

| — | republikas pilsēta Valmiera; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Riebiņu novads; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads;

| — | Rojas novads; |
| --- | --- |

—

Rojas novads;

| — | Ropažu novads; |
| --- | --- |

—

Ropažu novads;

| — | Rugāju novads; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads;

| — | Rundāles novads; |
| --- | --- |

—

Rundāles novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Salacgrīvas novads; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Salaspils novads; |
| --- | --- |

—

Salaspils novads;

| — | Saldus novads; |
| --- | --- |

—

Saldus novads;

| — | Saulkrastu novads; |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads;

| — | Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Sējas novads;

| — | Siguldas novads; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes; |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes;

| — | Smiltenes novads; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads;

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Talsu novads; |
| --- | --- |

—

Talsu novads;

| — | Tērvetes novads; |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads;

| — | Tukuma novads; |
| --- | --- |

—

Tukuma novads;

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106; |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Vecpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Ventspils novads; |
| --- | --- |

—

Ventspils novads;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Viļakas novads; |
| --- | --- |

—

Viļakas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė;

| — | Alytaus rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė;

| — | Anykščių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė;

| — | Akmenės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė;

| — | Birštono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė;

| — | Biržų miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė;

| — | Biržų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė;

| — | Druskininkų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė;

| — | Elektrėnų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė;

| — | Ignalinos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė;

| — | Jonavos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė;

| — | Joniškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė;

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos;

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė;

| — | Kalvarijos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė;

| — | Kauno miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė;

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907; |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907;

| — | Kazlų rūdos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė;

| — | Kelmės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė;

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032; |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032;

| — | Kupiškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė;

| — | Kretingos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė;

| — | Lazdijų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė;

| — | Marijampolės savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė;

| — | Mažeikių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė;

| — | Molėtų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė;

| — | Pagėgių savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė;

| — | Pakruojo rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė;

| — | Panevėžio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė;

| — | Panevėžio miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė;

| — | Pasvalio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė;

| — | Radviliškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė;

| — | Rietavo savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė;

| — | Prienų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė;

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos;

| — | Rokiškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė;

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos;

| — | Šakių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė;

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė;

| — | Šiaulių miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė;

| — | Šiaulių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė;

| — | Šilutės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė;

| — | Širvintų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė;

| — | Šilalės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė;

| — | Švenčionių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė;

| — | Tauragės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė;

| — | Telšių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė;

| — | Trakų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė;

| — | Ukmergės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė;

| — | Utenos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė;

| — | Varėnos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė;

| — | Vilniaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė;

| — | Vilniaus rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė;

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė;

| — | Visagino savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė;

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim;

| powiat elbląski; |
| --- |

powiat elbląski;

| powiat miejski Elbląg; |
| --- |

powiat miejski Elbląg;

| powiat gołdapski; |
| --- |

powiat gołdapski;

| powiat piski; |
| --- |

powiat piski;

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim; |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim;

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim; |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim;

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| powiat giżycki; |
| --- |

powiat giżycki;

| powiat braniewski; |
| --- |

powiat braniewski;

| powiat kętrzyński; |
| --- |

powiat kętrzyński;

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim; |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim;

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim; |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim;

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim; |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim;

| powiat mrągowski; |
| --- |

powiat mrągowski;

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim; |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim;

| powiat węgorzewski; |
| --- |

powiat węgorzewski;

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski; |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski;

| powiat grajewski; |
| --- |

powiat grajewski;

| powiat moniecki; |
| --- |

powiat moniecki;

| powiat sejneński; |
| --- |

powiat sejneński;

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim;

| powiat miejski Łomża; |
| --- |

powiat miejski Łomża;

| powiat siemiatycki; |
| --- |

powiat siemiatycki;

| powiat hajnowski; |
| --- |

powiat hajnowski;

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim; |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim;

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim; |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim;

| powiat kolneński z miastem Kolno; |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno;

| powiat białostocki; |
| --- |

powiat białostocki;

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim; |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim;

| powiat miejski Suwałki; |
| --- |

powiat miejski Suwałki;

| powiat augustowski; |
| --- |

powiat augustowski;

| powiat sokólski; |
| --- |

powiat sokólski;

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki;

| powiat miejski Siedlce; |
| --- |

powiat miejski Siedlce;

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim; |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim;

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim; |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim;

| powiat łosicki; |
| --- |

powiat łosicki;

| powiat ciechanowski; |
| --- |

powiat ciechanowski;

| powiat sochaczewski; |
| --- |

powiat sochaczewski;

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim; |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim;

| powiat kozienicki; |
| --- |

powiat kozienicki;

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim; |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim;

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim; |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim;

| powiat nowodworski; |
| --- |

powiat nowodworski;

| powiat płoński; |
| --- |

powiat płoński;

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim; |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim;

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim; |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim;

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim; |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim;

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim; |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim;

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim; |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim;

| powiat miński; |
| --- |

powiat miński;

| powiat otwocki; |
| --- |

powiat otwocki;

| powiat warszawski zachodni; |
| --- |

powiat warszawski zachodni;

| powiat legionowski; |
| --- |

powiat legionowski;

| powiat piaseczyński; |
| --- |

powiat piaseczyński;

| powiat pruszkowski; |
| --- |

powiat pruszkowski;

| powiat grójecki; |
| --- |

powiat grójecki;

| powiat grodziski; |
| --- |

powiat grodziski;

| powiat żyrardowski; |
| --- |

powiat żyrardowski;

| powiat białobrzeski; |
| --- |

powiat białobrzeski;

| powiat przysuski; |
| --- |

powiat przysuski;

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski; |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski;

| powiat miejski Biała Podlaska; |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska;

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim; |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim;

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim;

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim;

| powiat lubelski; |
| --- |

powiat lubelski;

| powiat miejski Lublin; |
| --- |

powiat miejski Lublin;

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim; |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim;

| powiat łęczyński; |
| --- |

powiat łęczyński;

| powiat świdnicki; |
| --- |

powiat świdnicki;

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim; |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim;

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim; |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim;

| powiat miejski Chełm; |
| --- |

powiat miejski Chełm;

| powiat kraśnicki; |
| --- |

powiat kraśnicki;

| powiat opolski; |
| --- |

powiat opolski;

| powiat parczewski; |
| --- |

powiat parczewski;

| powiat włodawski; |
| --- |

powiat włodawski;

| powiat radzyński; |
| --- |

powiat radzyński;

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski; |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski;

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim; |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim;

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim; |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim;

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim; |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim;

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim; |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim;

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim; |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim;

| powiat tarnobrzeski; |
| --- |

powiat tarnobrzeski;

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim; |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim;

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim; |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim;

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim; |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim; |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim;

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim; |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim;

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski; |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski;

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim; |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim;

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim; |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim;

| powiat słubicki; |
| --- |

powiat słubicki;

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim; |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim;

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim; |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim;

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim; |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim;

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim; |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim;

| powiat żarski; |
| --- |

powiat żarski;

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim; |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim;

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim; |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim;

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim; |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim;

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim; |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim;

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim; |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim;

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim; |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim;

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim; |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim;

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim; |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim;

| powiat miejski Leszno; |
| --- |

powiat miejski Leszno;

| powiat obornicki; |
| --- |

powiat obornicki;

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim; |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim;

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim; |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim;

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim; |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim;

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim; |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim;

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim; |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim;

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Slovacia

Următoarele zone din Slovacia:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník; |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník;

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice; |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice;

| — | the whole city of Košice; |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice;

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné; |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné;

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník; |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník;

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce; |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce;

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica; |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica;

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce; |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce;

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka; |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka;

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné; |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné;

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové; |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové;

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec; |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec;

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Germania

Următoarele zone din Germania:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf; |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf;

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal; |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal;

| Gemeinde Neuzelle; |
| --- |

Gemeinde Neuzelle;

| Gemeinde Neißemünde; |
| --- |

Gemeinde Neißemünde;

| Gemeinde Lawitz; |
| --- |

Gemeinde Lawitz;

| Gemeinde Eisenhüttenstadt; |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt;

| Gemeinde Vogelsang; |
| --- |

Gemeinde Vogelsang;

| Gemeinde Ziltendorf; |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf;

| Gemeinde Wiesenau; |
| --- |

Gemeinde Wiesenau;

| Gemeinde Friedland; |
| --- |

Gemeinde Friedland;

| Gemeinde Siehdichum |
| --- |

Gemeinde Siehdichum

| Gemeinde Müllrose; |
| --- |

Gemeinde Müllrose;

| Gemeinde Groß Lindow; |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow;

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd; |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd;

| Gemeinde Ragow-Merz; |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz;

| Gemeinde Beeskow; |
| --- |

Gemeinde Beeskow;

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz; |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz;

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche; |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche;

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz; |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz;

| Gemeinde Lieberose; |
| --- |

Gemeinde Lieberose;

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue; |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue;

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch; |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch;

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz; |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz;

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin; |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin;

| Gemeinde Bleyen-Genschmar; |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar;

| Gemeinde Golzow; |
| --- |

Gemeinde Golzow;

| Gemeinde Küstriner Vorland; |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland;

| Gemeinde Alt Tucheband; |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband;

| Gemeinde Reitwein; |
| --- |

Gemeinde Reitwein;

| Gemeinde Podelzig; |
| --- |

Gemeinde Podelzig;

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal; |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal;

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60;

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60; |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60;

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Bad Muskau; |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Bad Muskau;

| Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) – S123 (Geschwister-Scholl-Straße) – B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße); |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) – S123 (Geschwister-Scholl-Straße) – B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße);

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz; |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz;

| Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben; |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben;

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115. |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115.

PARTEA III

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| — | the whole region of Blagoevgrad; |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad;

| — | the whole region of Dobrich; |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich;

| — | the whole region of Gabrovo; |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo;

| — | the whole region of Kardzhali; |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali;

| — | the whole region of Lovech; |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech;

| — | the whole region of Montana; |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana;

| — | the whole region of Pleven; |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven;

| — | the whole region of Razgrad; |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad;

| — | the whole region of Ruse; |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse;

| — | the whole region of Shumen; |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen;

| — | the whole region of Silistra; |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra;

| — | the whole region of Sliven; |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven;

| — | the whole region of Sofia city; |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city;

| — | the whole region of Sofia Province; |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province;

| — | the whole region of Targovishte; |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte;

| — | the whole region of Vidin; |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin;

| — | the whole region of Varna; |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna;

| — | the whole region of Veliko Tarnovo; |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo;

| — | the whole region of Vratza; |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza;

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas; |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas;

| — | the whole municipality of Kameno; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno;

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo;

| — | the whole municipality of Primorsko; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko;

| — | the whole municipality of Sozopol; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol;

| — | the whole municipality of Sredets; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets;

| — | the whole municipality of Tsarevo; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo;

| — | the whole municipality of Sungurlare; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare;

| — | the whole municipality of Ruen; |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen;

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296; |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296;

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296;

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta;

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos;

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907; |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907;

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032; |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032;

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos;

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim;

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim; |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim;

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim;

| powiat olecki; |
| --- |

powiat olecki;

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim; |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim;

| powiat miejski Olsztyn; |
| --- |

powiat miejski Olsztyn;

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim; |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim;

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim; |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim;

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim; |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim;

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim; |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski; |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski;

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim; |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim;

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim; |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim;

| powiat zamojski; |
| --- |

powiat zamojski;

| powiat miejski Zamość; |
| --- |

powiat miejski Zamość;

| powiat biłgorajski; |
| --- |

powiat biłgorajski;

| powiat hrubieszowski; |
| --- |

powiat hrubieszowski;

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim;

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim; |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim;

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim; |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim;

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim;

| gmina Baranów w powiecie puławskim; |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim; |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim;

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim; |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim;

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim; |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim;

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim; |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim;

| gmina Stubno w powiecie przemyskim; |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim;

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim; |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim;

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim; |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim;

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim; |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim;

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim; |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim;

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim; |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim;

| powiat miejski Zielona Góra; |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra;

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim; |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim;

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim; |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim;

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim; |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim;

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim; |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim;

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim; |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim;

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim; |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim;

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim; |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim;

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim; |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim;

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim; |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim;

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim; |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim;

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim; |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim;

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   România

Următoarele zone din România:

| — | Zona orașului București; |
| --- | --- |

—

Zona orașului București;

| — | Județul Constanța; |
| --- | --- |

—

Județul Constanța;

| — | Județul Satu Mare; |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare;

| — | Județul Tulcea; |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea;

| — | Județul Bacău; |
| --- | --- |

—

Județul Bacău;

| — | Județul Bihor; |
| --- | --- |

—

Județul Bihor;

| — | Județul Bistrița Năsăud; |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud;

| — | Județul Brăila; |
| --- | --- |

—

Județul Brăila;

| — | Județul Buzău; |
| --- | --- |

—

Județul Buzău;

| — | Județul Călărași; |
| --- | --- |

—

Județul Călărași;

| — | Județul Dâmbovița; |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița;

| — | Județul Galați; |
| --- | --- |

—

Județul Galați;

| — | Județul Giurgiu; |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu;

| — | Județul Ialomița; |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița;

| — | Județul Ilfov; |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov;

| — | Județul Prahova; |
| --- | --- |

—

Județul Prahova;

| — | Județul Sălaj; |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj;

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui; |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui;

| — | Județul Vrancea; |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea;

| — | Județul Teleorman; |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman;

| — | Judeţul Mehedinţi; |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi;

| — | Județul Gorj; |
| --- | --- |

—

Județul Gorj;

| — | Județul Argeș; |
| --- | --- |

—

Județul Argeș;

| — | Judeţul Olt; |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt;

| — | Judeţul Dolj; |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj;

| — | Județul Arad; |
| --- | --- |

—

Județul Arad;

| — | Județul Timiș; |
| --- | --- |

—

Județul Timiș;

| — | Județul Covasna; |
| --- | --- |

—

Județul Covasna;

| — | Județul Brașov; |
| --- | --- |

—

Județul Brașov;

| — | Județul Botoșani; |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani;

| — | Județul Vâlcea; |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea;

| — | Județul Iași; |
| --- | --- |

—

Județul Iași;

| — | Județul Hunedoara; |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara;

| — | Județul Alba; |
| --- | --- |

—

Județul Alba;

| — | Județul Sibiu; |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu;

| — | Județul Caraș-Severin; |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin;

| — | Județul Neamț; |
| --- | --- |

—

Județul Neamț;

| — | Județul Harghita; |
| --- | --- |

—

Județul Harghita;

| — | Județul Mureș; |
| --- | --- |

—

Județul Mureș;

| — | Județul Cluj; |
| --- | --- |

—

Județul Cluj;

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovacia

| — | the whole district of Trebišov; |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov;

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II; |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II;

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce; |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce;

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II; |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II;

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma; |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma;

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

PARTEA IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---