# Az Európai Unió L 226/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.226.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 226 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. augusztus 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.226.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 226

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. augusztus 24.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2013/39/EU irányelve (2013. augusztus 12.) a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2013/39/EU irányelve (2013. augusztus 12.) a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 805/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. augusztus 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 18 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása – Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról | 20 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

A Bizottság 805/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. augusztus 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

18

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása – Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |
| | * | Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

*

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 24.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/39/EU IRÁNYELVE

(2013. augusztus 12.)

a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A felszíni vizek kémiai szennyezése olyan hatásokkal fenyegeti a vízi környezetet, mint a vízi szervezetekre jelentett akut és krónikus toxicitás, a szennyező anyagok ökoszisztémában való felhalmozódása, valamint az élőhelyek pusztulása és a biológiai sokféleség csökkenése, továbbá veszélyt jelent az emberi egészségre. Kiemelt feladatként fel kell tárni a szennyezés okait, és a szennyezőanyag-kibocsátásokat azok forrásánál kell – gazdasági és környezeti szempontból – a lehető leghatékonyabb módon kezelni. |
| --- | --- |

(1)

A felszíni vizek kémiai szennyezése olyan hatásokkal fenyegeti a vízi környezetet, mint a vízi szervezetekre jelentett akut és krónikus toxicitás, a szennyező anyagok ökoszisztémában való felhalmozódása, valamint az élőhelyek pusztulása és a biológiai sokféleség csökkenése, továbbá veszélyt jelent az emberi egészségre. Kiemelt feladatként fel kell tárni a szennyezés okait, és a szennyezőanyag-kibocsátásokat azok forrásánál kell – gazdasági és környezeti szempontból – a lehető leghatékonyabb módon kezelni.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikke (2) bekezdésének második mondata szerinti, az uniós környezetpolitikának az elővigyázatosság és a megelőzés elvein, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elvén, valamint a „szennyező fizet” elvén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikke (2) bekezdésének második mondata szerinti, az uniós környezetpolitikának az elővigyázatosság és a megelőzés elvein, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elvén, valamint a „szennyező fizet” elvén kell alapulnia.

| (3) | A szennyvízkezelés nagyon költséges lehet. A szennyvízkezelés olcsóbbá és költséghatékonyabbá tételének elősegítése érdekében ösztönözni lehetne innovatív vízkezelési technológiák kidolgozását. |
| --- | --- |

(3)

A szennyvízkezelés nagyon költséges lehet. A szennyvízkezelés olcsóbbá és költséghatékonyabbá tételének elősegítése érdekében ösztönözni lehetne innovatív vízkezelési technológiák kidolgozását.

| (4) | A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) vízszennyezés elleni stratégiát határoz meg. A stratégia részét képezi az elsőbbségi anyagoknak az olyan anyagok körében történő meghatározása, amelyek a vízi környezetre vagy azon keresztül uniós szinten jelentős kockázatot jelentenek. A vízpolitika területén az elsőbbségi anyagok jegyzékének megállapításáról szóló, 2001. november 20-i 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) meghatározza azon 33 anyag vagy anyagcsoport első jegyzékét, amelyeket uniós szinten a 2000/60/EK irányelv X. melléklete elsőbbségiként tartalmaz. |
| --- | --- |

(4)

A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) vízszennyezés elleni stratégiát határoz meg. A stratégia részét képezi az elsőbbségi anyagoknak az olyan anyagok körében történő meghatározása, amelyek a vízi környezetre vagy azon keresztül uniós szinten jelentős kockázatot jelentenek. A vízpolitika területén az elsőbbségi anyagok jegyzékének megállapításáról szóló, 2001. november 20-i 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) meghatározza azon 33 anyag vagy anyagcsoport első jegyzékét, amelyeket uniós szinten a 2000/60/EK irányelv X. melléklete elsőbbségiként tartalmaz.

| (5) | A vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) a 2000/60/EK irányelvvel összhangban környezetminőségi előírásokat (EQS) állapít meg a 2455/2001/EK határozatban meghatározott 33 elsőbbségi anyag, valamint nyolc további, uniós szinten már szabályozott szennyező anyag tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) a 2000/60/EK irányelvvel összhangban környezetminőségi előírásokat (EQS) állapít meg a 2455/2001/EK határozatban meghatározott 33 elsőbbségi anyag, valamint nyolc további, uniós szinten már szabályozott szennyező anyag tekintetében.

| (6) | Az EUMSZ 191. cikke (3) bekezdésének értelmében környezetpolitikájának kidolgozása során az Unió figyelembe veszi a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat, az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit, a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit, továbbá az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését. A felszíni vizek kémiai szennyezésének megelőzésére és csökkentésére vonatkozó, költséghatékony és arányos politika kialakítása során – a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát is ideértve – tudományos, környezeti és társadalmi-gazdasági tényezőket, köztük az emberi egészséggel kapcsolatos megfontolásokat is figyelembe kell venni. Ennek érdekében következetesen kell alkalmazni a 2000/60/EK irányelv „szennyező fizet” alapelvét. |
| --- | --- |

(6)

Az EUMSZ 191. cikke (3) bekezdésének értelmében környezetpolitikájának kidolgozása során az Unió figyelembe veszi a rendelkezésre álló tudományos és műszaki adatokat, az Unió különböző régióinak környezeti feltételeit, a beavatkozás, illetve a be nem avatkozás lehetséges hasznait és költségeit, továbbá az Unió egészének gazdasági és társadalmi fejlődését, valamint régióinak kiegyensúlyozott fejlődését. A felszíni vizek kémiai szennyezésének megelőzésére és csökkentésére vonatkozó, költséghatékony és arányos politika kialakítása során – a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát is ideértve – tudományos, környezeti és társadalmi-gazdasági tényezőket, köztük az emberi egészséggel kapcsolatos megfontolásokat is figyelembe kell venni. Ennek érdekében következetesen kell alkalmazni a 2000/60/EK irányelv „szennyező fizet” alapelvét.

| (7) | A Bizottság a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése, valamint a 2008/105/EK irányelv 8. cikke szerint elvégezte az elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát, és azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló módosítani az elsőbbségi anyagok jegyzékét, mégpedig új, uniós szinten elsőbbségi cselekvést igénylő anyagok azonosításával, az újonnan azonosított anyagok környezetminőségi előírásainak megállapításával, bizonyos meglévő anyagok környezetminőségi előírásainak a tudományos fejlődés fényében történő felülvizsgálatával, valamint bizonyos meglévő és újonnan azonosított elsőbbségi anyagok tekintetében a biótára vonatkozó környezetminőségi előírások meghatározásával. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése, valamint a 2008/105/EK irányelv 8. cikke szerint elvégezte az elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát, és azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló módosítani az elsőbbségi anyagok jegyzékét, mégpedig új, uniós szinten elsőbbségi cselekvést igénylő anyagok azonosításával, az újonnan azonosított anyagok környezetminőségi előírásainak megállapításával, bizonyos meglévő anyagok környezetminőségi előírásainak a tudományos fejlődés fényében történő felülvizsgálatával, valamint bizonyos meglévő és újonnan azonosított elsőbbségi anyagok tekintetében a biótára vonatkozó környezetminőségi előírások meghatározásával.

| (8) | Az elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát a bizottsági szolgálatok, a tagállamok, az érdekelt felek, valamint az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottságának szakértőivel folytatott, széles körű konzultáció segítette. |
| --- | --- |

(8)

Az elsőbbségi anyagok jegyzékének felülvizsgálatát a bizottsági szolgálatok, a tagállamok, az érdekelt felek, valamint az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottságának szakértőivel folytatott, széles körű konzultáció segítette.

| (9) | A meglévő elsőbbségi anyagokra vonatkozó, felülvizsgált környezetminőségi előírásokat első alkalommal a 2015–2021-es időszakra szóló vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben kell figyelembe venni. Az újonnan azonosított elsőbbségi anyagokat és a rájuk vonatkozó környezetminőségi előírásokat a kiegészítő megfigyelési programok kialakításakor és a 2018 végéig benyújtandó előzetes intézkedési programokban kell figyelembe venni. A felszíni vizek jó kémiai állapotának elérése céljából a létező elsőbbségi anyagokra vonatkozó felülvizsgált környezetminőségi előírásokat 2021 végéig, illetve az újonnan azonosított elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírásokat 2027 végéig kell teljesíteni, a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (4)–(9) bekezdésének sérelme nélkül, mely bekezdések többek között rendelkezéseket tartalmaznak a felszíni vizek jó kémiai állapota elérése határidejének meghosszabbítására vagy egyes víztestek tekintetében kevésbé szigorú környezeti célkitűzések elérésére vonatkozóan, amennyiben a költségek és/vagy a társadalmi-gazdasági szükségletek aránytalanok, feltéve, hogy az érintett víztestek állapota nem romlik tovább. Ezért a felszíni vizek kémiai állapota meghatározásának a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében szereplő 2015-ös határidő lejáratáig csak a 2008/105/EK irányelvnek a 2009. január 13-án hatályos változatában foglalt anyagokon és környezetminőségi előírásokon kell alapulnia, kivéve, ha ezek az előírások szigorúbbak az ezen irányelv szerint felülvizsgált környezetminőségi előírásoknál, amikor is ez utóbbi előírásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A meglévő elsőbbségi anyagokra vonatkozó, felülvizsgált környezetminőségi előírásokat első alkalommal a 2015–2021-es időszakra szóló vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben kell figyelembe venni. Az újonnan azonosított elsőbbségi anyagokat és a rájuk vonatkozó környezetminőségi előírásokat a kiegészítő megfigyelési programok kialakításakor és a 2018 végéig benyújtandó előzetes intézkedési programokban kell figyelembe venni. A felszíni vizek jó kémiai állapotának elérése céljából a létező elsőbbségi anyagokra vonatkozó felülvizsgált környezetminőségi előírásokat 2021 végéig, illetve az újonnan azonosított elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírásokat 2027 végéig kell teljesíteni, a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (4)–(9) bekezdésének sérelme nélkül, mely bekezdések többek között rendelkezéseket tartalmaznak a felszíni vizek jó kémiai állapota elérése határidejének meghosszabbítására vagy egyes víztestek tekintetében kevésbé szigorú környezeti célkitűzések elérésére vonatkozóan, amennyiben a költségek és/vagy a társadalmi-gazdasági szükségletek aránytalanok, feltéve, hogy az érintett víztestek állapota nem romlik tovább. Ezért a felszíni vizek kémiai állapota meghatározásának a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében szereplő 2015-ös határidő lejáratáig csak a 2008/105/EK irányelvnek a 2009. január 13-án hatályos változatában foglalt anyagokon és környezetminőségi előírásokon kell alapulnia, kivéve, ha ezek az előírások szigorúbbak az ezen irányelv szerint felülvizsgált környezetminőségi előírásoknál, amikor is ez utóbbi előírásokat kell alkalmazni.

| (10) | A 2000/60/EK irányelv elfogadása óta számos uniós jogi aktust fogadtak el, amelyek az említett irányelv 16. cikke (6) bekezdésének megfelelő kibocsátásszabályozást tartalmaznak az egyes elsőbbségi anyagokra vonatkozóan. Ezenkívül számos környezetvédelmi intézkedés más, meglévő uniós jog hatálya alá tartozik. A meglévő jogi aktusok alkalmazásának és felülvizsgálatának elsőbbséget kell élveznie az új intézkedések létrehozásával szemben, feltéve, hogy a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésében megállapított célkitűzések hatékonyan elérhetők a meglévő eszközökkel. Egy adott anyagnak a 2000/60/EK irányelv X. mellékletébe történő felvétele nem sérti a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

A 2000/60/EK irányelv elfogadása óta számos uniós jogi aktust fogadtak el, amelyek az említett irányelv 16. cikke (6) bekezdésének megfelelő kibocsátásszabályozást tartalmaznak az egyes elsőbbségi anyagokra vonatkozóan. Ezenkívül számos környezetvédelmi intézkedés más, meglévő uniós jog hatálya alá tartozik. A meglévő jogi aktusok alkalmazásának és felülvizsgálatának elsőbbséget kell élveznie az új intézkedések létrehozásával szemben, feltéve, hogy a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésében megállapított célkitűzések hatékonyan elérhetők a meglévő eszközökkel. Egy adott anyagnak a 2000/60/EK irányelv X. mellékletébe történő felvétele nem sérti a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazását.

| (11) | A 2000/60/EK irányelv, a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), valamint az egyéb kapcsolódó, ágazati jogszabályok közötti jobb összhang javítása érdekében fel kell tárni a potenciális szinergiákat, olyan lehetséges területek azonosítása érdekében, ahol a 2000/60/EK irányelv végrehajtásán keresztül gyűjtött adatok felhasználhatók a REACH, illetve egyéb, az anyagok értékelésére irányuló releváns eljárások támogatására, valamint fordítva, olyan területek azonosítása érdekében, ahol a REACH és más releváns ágazati jogszabályok keretében végzett anyagértékelések céljára gyűjtött adatok felhasználhatók a 2000/60/EK irányelv végrehajtásának támogatására, ideértve az említett irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében körvonalazott prioritási sorrend felállítását is. |
| --- | --- |

(11)

A 2000/60/EK irányelv, a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), valamint az egyéb kapcsolódó, ágazati jogszabályok közötti jobb összhang javítása érdekében fel kell tárni a potenciális szinergiákat, olyan lehetséges területek azonosítása érdekében, ahol a 2000/60/EK irányelv végrehajtásán keresztül gyűjtött adatok felhasználhatók a REACH, illetve egyéb, az anyagok értékelésére irányuló releváns eljárások támogatására, valamint fordítva, olyan területek azonosítása érdekében, ahol a REACH és más releváns ágazati jogszabályok keretében végzett anyagértékelések céljára gyűjtött adatok felhasználhatók a 2000/60/EK irányelv végrehajtásának támogatására, ideértve az említett irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében körvonalazott prioritási sorrend felállítását is.

| (12) | Az elsőbbségi anyagok által okozott szennyezés fokozatos csökkentése és az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésének, kibocsátásának és veszteségének megszüntetése vagy fokozatos kivezetése, a 2000/60/EK irányelv követelményei szerint, a legköltséghatékonyabb módon gyakran például az 1907/2006/EK, az 1107/2009/EK, az 528/2012/EU rendeletben (9) vagy a 2001/82/EK (10), a 2001/83/EK (11) vagy a 2010/75/EU (12) irányelvben foglaltak szerinti anyag specifikus és a szennyezés forrásánál foganatosított uniós intézkedésekkel valósítható meg. A fent említett jogi aktusok, a 2000/60/EK irányelv és az egyéb vonatkozó jogszabályok közötti koherenciát ennélfogva meg kell erősíteni a szennyezések forrásánál végzett ellenőrzési mechanizmusok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében. Ha a 2000/60/EK irányelv X. melléklete rendszeres felülvizsgálatának eredménye és a rendelkezésre álló monitoringadatok azt mutatják, hogy az uniós vagy tagállami szinten meglévő intézkedések elégtelenek a bizonyos elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások teljesítéséhez vagy a bizonyos elsőbbségi veszélyes anyagokra vonatkozó megszüntetési vagy fokozatos kivezetési célkitűzés eléréséhez, akkor uniós vagy tagállami szinten megfelelő intézkedéseket kell foganatosítani a 2000/60/EK irányelv célkitűzéseinek az elérése érdekében, figyelembe véve ennek során a vonatkozó jogszabályok keretében végzett kockázatértékeléseket, valamint társadalmi-gazdasági és költség-haszon elemzéseket, továbbá az alternatív megoldások rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

(12)

Az elsőbbségi anyagok által okozott szennyezés fokozatos csökkentése és az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésének, kibocsátásának és veszteségének megszüntetése vagy fokozatos kivezetése, a 2000/60/EK irányelv követelményei szerint, a legköltséghatékonyabb módon gyakran például az 1907/2006/EK, az 1107/2009/EK, az 528/2012/EU rendeletben (9) vagy a 2001/82/EK (10), a 2001/83/EK (11) vagy a 2010/75/EU (12) irányelvben foglaltak szerinti anyag specifikus és a szennyezés forrásánál foganatosított uniós intézkedésekkel valósítható meg. A fent említett jogi aktusok, a 2000/60/EK irányelv és az egyéb vonatkozó jogszabályok közötti koherenciát ennélfogva meg kell erősíteni a szennyezések forrásánál végzett ellenőrzési mechanizmusok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében. Ha a 2000/60/EK irányelv X. melléklete rendszeres felülvizsgálatának eredménye és a rendelkezésre álló monitoringadatok azt mutatják, hogy az uniós vagy tagállami szinten meglévő intézkedések elégtelenek a bizonyos elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások teljesítéséhez vagy a bizonyos elsőbbségi veszélyes anyagokra vonatkozó megszüntetési vagy fokozatos kivezetési célkitűzés eléréséhez, akkor uniós vagy tagállami szinten megfelelő intézkedéseket kell foganatosítani a 2000/60/EK irányelv célkitűzéseinek az elérése érdekében, figyelembe véve ennek során a vonatkozó jogszabályok keretében végzett kockázatértékeléseket, valamint társadalmi-gazdasági és költség-haszon elemzéseket, továbbá az alternatív megoldások rendelkezésre állását.

| (13) | A 2000/60/EK irányelv X. mellékletében foglalt 33 elsőbbségi anyagra vonatkozó környezetminőségi előírások megállapítása óta több kockázatértékelést végeztek a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (13), valamint a később annak helyébe lépő 1907/2006/EK rendelet szerint. A védelem megfelelő szintjének biztosítása, valamint a környezetminőségi előírásoknak a vízi környezetre nézve vagy azon keresztül jelentett kockázatokkal kapcsolatos legújabb tudományos és műszaki ismeretekre tekintettel történő aktualizálása érdekében egyes meglévő anyagok környezetminőségi előírásait felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

A 2000/60/EK irányelv X. mellékletében foglalt 33 elsőbbségi anyagra vonatkozó környezetminőségi előírások megállapítása óta több kockázatértékelést végeztek a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (13), valamint a később annak helyébe lépő 1907/2006/EK rendelet szerint. A védelem megfelelő szintjének biztosítása, valamint a környezetminőségi előírásoknak a vízi környezetre nézve vagy azon keresztül jelentett kockázatokkal kapcsolatos legújabb tudományos és műszaki ismeretekre tekintettel történő aktualizálása érdekében egyes meglévő anyagok környezetminőségi előírásait felül kell vizsgálni.

| (14) | A 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében foglalt megközelítéseket alkalmazva további, a vízi környezetre vagy azon keresztül uniós szinten jelentős kockázatot jelentő anyagokat határoztak meg és rangsoroltak, mely anyagokat fel kell venni az elsőbbségi anyagok jegyzékébe. Az ezen anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások megállapítása során figyelembe vették a rendelkezésre álló legújabb tudományos és műszaki információkat. |
| --- | --- |

(14)

A 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében foglalt megközelítéseket alkalmazva további, a vízi környezetre vagy azon keresztül uniós szinten jelentős kockázatot jelentő anyagokat határoztak meg és rangsoroltak, mely anyagokat fel kell venni az elsőbbségi anyagok jegyzékébe. Az ezen anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások megállapítása során figyelembe vették a rendelkezésre álló legújabb tudományos és műszaki információkat.

| (15) | A víz és a talaj gyógyszermaradékokkal való szennyeződése egyre nagyobb környezeti problémát jelent. A gyógyszerek vízi környezetre gyakorolt vagy azon keresztül megjelenő veszélyeire vonatkozó értékeléseknek és szabályozásnak megfelelő figyelmet kell fordítaniuk az Unió környezeti célkitűzéseire. A Bizottságnak tanulmányoznia kell a gyógyszerek környezeti hatásainak kockázatait, és elemzést kell készítenie a vízi környezet és az emberi egészség vízi környezeten keresztül történő védelmére irányuló jelenlegi jogszabályi keretek megfelelőségéről és hatékonyságáról. |
| --- | --- |

(15)

A víz és a talaj gyógyszermaradékokkal való szennyeződése egyre nagyobb környezeti problémát jelent. A gyógyszerek vízi környezetre gyakorolt vagy azon keresztül megjelenő veszélyeire vonatkozó értékeléseknek és szabályozásnak megfelelő figyelmet kell fordítaniuk az Unió környezeti célkitűzéseire. A Bizottságnak tanulmányoznia kell a gyógyszerek környezeti hatásainak kockázatait, és elemzést kell készítenie a vízi környezet és az emberi egészség vízi környezeten keresztül történő védelmére irányuló jelenlegi jogszabályi keretek megfelelőségéről és hatékonyságáról.

| (16) | Az elsőbbségi veszélyes anyagok környezetminőségi előírásainak megállapítása az elsőbbségi anyagokéinál általában nagyobb mértékű bizonytalansággal jár, azonban az ilyen környezetminőségi előírások még így is a felszíni vizek jó kémiai állapotára vonatkozó, a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének 24. pontjában, valamint 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározottak szerinti célkitűzés teljesítése értékelésének viszonyítási alapját képezik. Mindazonáltal a környezet és az emberi egészség megfelelő szintű védelmének biztosítása érdekében az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetéseinek, kibocsátásainak és veszteségeinek megszüntetésére vagy fokozatos kivezetésére szintén törekedni kell a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjával összhangban. |
| --- | --- |

(16)

Az elsőbbségi veszélyes anyagok környezetminőségi előírásainak megállapítása az elsőbbségi anyagokéinál általában nagyobb mértékű bizonytalansággal jár, azonban az ilyen környezetminőségi előírások még így is a felszíni vizek jó kémiai állapotára vonatkozó, a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének 24. pontjában, valamint 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározottak szerinti célkitűzés teljesítése értékelésének viszonyítási alapját képezik. Mindazonáltal a környezet és az emberi egészség megfelelő szintű védelmének biztosítása érdekében az elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetéseinek, kibocsátásainak és veszteségeinek megszüntetésére vagy fokozatos kivezetésére szintén törekedni kell a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjával összhangban.

| (17) | A vízbe kerülő szennyező anyagok sorsával és hatásaival kapcsolatos tudományos ismeretek jelentős fejlődésen mentek keresztül az utóbbi évek során. Több információ áll rendelkezésre arról, hogy egy adott anyag a vízi környezet melyik elemében (a vízben, az üledékben vagy a biótában, a továbbiakban: „mátrixban”) jelenik meg nagy valószínűséggel, és így koncentrációja melyikben lesz a legnagyobb valószínűséggel mérhető. Egyes, rendkívül hidrofób anyagok a biótában halmozódnak fel, a vízben pedig még a legkorszerűbb analitikai módszerek segítségével is alig mutathatók ki. Ezen anyagok esetén a környezetminőségi előírásokat a biótára vonatkozóan kell meghatározni. Mindazonáltal a monitoringstratégiájuk kihasználása és annak a helyi körülményekhez való igazítása érdekében a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani abból a célból, hogy környezetminőségi előírásokat alkalmazzanak egy alternatív mátrix, illetve adott esetben egy alternatív bióta-taxon – mint például a „rákfélék” altörzse, a „halak” parafiletikus csoportja, a „lábasfejűek” osztálya vagy a „Bivalvia” osztály (kagylók) – tekintetében, feltéve, hogy a környezetminőségi előírások és a tagállamok által alkalmazott monitoringrendszer legalább olyan szintű védelmet biztosítanak, mint az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások és mátrix. |
| --- | --- |

(17)

A vízbe kerülő szennyező anyagok sorsával és hatásaival kapcsolatos tudományos ismeretek jelentős fejlődésen mentek keresztül az utóbbi évek során. Több információ áll rendelkezésre arról, hogy egy adott anyag a vízi környezet melyik elemében (a vízben, az üledékben vagy a biótában, a továbbiakban: „mátrixban”) jelenik meg nagy valószínűséggel, és így koncentrációja melyikben lesz a legnagyobb valószínűséggel mérhető. Egyes, rendkívül hidrofób anyagok a biótában halmozódnak fel, a vízben pedig még a legkorszerűbb analitikai módszerek segítségével is alig mutathatók ki. Ezen anyagok esetén a környezetminőségi előírásokat a biótára vonatkozóan kell meghatározni. Mindazonáltal a monitoringstratégiájuk kihasználása és annak a helyi körülményekhez való igazítása érdekében a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani abból a célból, hogy környezetminőségi előírásokat alkalmazzanak egy alternatív mátrix, illetve adott esetben egy alternatív bióta-taxon – mint például a „rákfélék” altörzse, a „halak” parafiletikus csoportja, a „lábasfejűek” osztálya vagy a „Bivalvia” osztály (kagylók) – tekintetében, feltéve, hogy a környezetminőségi előírások és a tagállamok által alkalmazott monitoringrendszer legalább olyan szintű védelmet biztosítanak, mint az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások és mátrix.

| (18) | Az új típusú monitoringmódszerek, mint például a passzív mintavétel vagy más eszközök jövőbeli alkalmazása ígéretesnek tűnik, ezért folytatni kell ezek kidolgozását. |
| --- | --- |

(18)

Az új típusú monitoringmódszerek, mint például a passzív mintavétel vagy más eszközök jövőbeli alkalmazása ígéretesnek tűnik, ezért folytatni kell ezek kidolgozását.

| (19) | A vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK bizottsági irányelv (14) minimális teljesítménykritériumokat határoz meg a vizek állapotának monitorozásához használt analitikai módszerek tekintetében. E kritériumok érdemi és releváns monitoringinformációkat biztosítanak azáltal, hogy a környezetminőségi előírások bármely túllépésének megbízható észleléséhez és méréséhez kellő érzékenységű analitikai módszerek alkalmazását írják elő. Kizárólag akkor szabad engedélyezni a tagállamok számára az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő monitoringmátrixok vagy bióta-taxonok használatát, ha az alkalmazott analitikai módszer a vonatkozó környezetminőségi előírások és mátrix vagy bióta-taxon tekintetében megfelel a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében megállapított minimális teljesítménykritériumoknak, vagy legalább olyan teljesítményt nyújt, mint az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások és mátrixok, illetve bióta-taxonok tekintetében rendelkezésre álló módszer. |
| --- | --- |

(19)

A vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK bizottsági irányelv (14) minimális teljesítménykritériumokat határoz meg a vizek állapotának monitorozásához használt analitikai módszerek tekintetében. E kritériumok érdemi és releváns monitoringinformációkat biztosítanak azáltal, hogy a környezetminőségi előírások bármely túllépésének megbízható észleléséhez és méréséhez kellő érzékenységű analitikai módszerek alkalmazását írják elő. Kizárólag akkor szabad engedélyezni a tagállamok számára az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő monitoringmátrixok vagy bióta-taxonok használatát, ha az alkalmazott analitikai módszer a vonatkozó környezetminőségi előírások és mátrix vagy bióta-taxon tekintetében megfelel a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében megállapított minimális teljesítménykritériumoknak, vagy legalább olyan teljesítményt nyújt, mint az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások és mátrixok, illetve bióta-taxonok tekintetében rendelkezésre álló módszer.

| (20) | Ezen irányelv végrehajtása kihívásokkal jár, amelyek magukban foglalják a tudományos, műszaki és gyakorlati kérdésekre adható lehetséges válaszok sokféleségét, a monitoringmódszerek nem teljes kidolgozottságát, valamint a humán és a pénzügyi forrásokat érintő korlátozásokat. E kihívások némelyikének megoldását segítendő, a 2000/60/EK irányelv közös végrehajtási stratégiája szerinti szakértői csoportoknak technikai munkával kell támogatniuk a monitoringstratégiák és analitikai módszerek kidolgozását. |
| --- | --- |

(20)

Ezen irányelv végrehajtása kihívásokkal jár, amelyek magukban foglalják a tudományos, műszaki és gyakorlati kérdésekre adható lehetséges válaszok sokféleségét, a monitoringmódszerek nem teljes kidolgozottságát, valamint a humán és a pénzügyi forrásokat érintő korlátozásokat. E kihívások némelyikének megoldását segítendő, a 2000/60/EK irányelv közös végrehajtási stratégiája szerinti szakértői csoportoknak technikai munkával kell támogatniuk a monitoringstratégiák és analitikai módszerek kidolgozását.

| (21) | A perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagok (PBT-k), valamint más, PBT-ként viselkedő anyagok még széles körű, az ilyen anyagok kibocsátásának csökkentésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedések megtétele esetén is évtizedekig maradhatnak fenn számottevő kockázatot jelentő szinten a vízi környezetben. Ezek némelyike nagy távolságokra képes eljutni, és szinte mindenütt jelen van a környezetben. A meglévő és újonnan azonosított elsőbbségi veszélyes anyagok között számos ilyen anyagot találunk. Ezen anyagok közül több esetében bizonyítékok támasztják alá, hogy azok uniós szinten mindenütt hosszú távon jelen vannak a vízi környezetben, és ezért különös figyelmet kell fordítani ezen anyagoknak a 2000/60/EK irányelv szerinti kémiai állapotra gyakorolt hatására, valamint a monitorozásukra vonatkozó követelményekre. |
| --- | --- |

(21)

A perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagok (PBT-k), valamint más, PBT-ként viselkedő anyagok még széles körű, az ilyen anyagok kibocsátásának csökkentésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedések megtétele esetén is évtizedekig maradhatnak fenn számottevő kockázatot jelentő szinten a vízi környezetben. Ezek némelyike nagy távolságokra képes eljutni, és szinte mindenütt jelen van a környezetben. A meglévő és újonnan azonosított elsőbbségi veszélyes anyagok között számos ilyen anyagot találunk. Ezen anyagok közül több esetében bizonyítékok támasztják alá, hogy azok uniós szinten mindenütt hosszú távon jelen vannak a vízi környezetben, és ezért különös figyelmet kell fordítani ezen anyagoknak a 2000/60/EK irányelv szerinti kémiai állapotra gyakorolt hatására, valamint a monitorozásukra vonatkozó követelményekre.

| (22) | A kémiai állapotnak a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakasza szerinti bemutatása tekintetében a tagállamok számára meg kell engedni, hogy a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok kémiai állapotra gyakorolt hatását külön mutassák be annak érdekében, hogy azok ne fedjék el a más anyagokkal kapcsolatban elért vízminőségbeli javulást. A valamennyi anyagra kiterjedő kötelező térképen kívül további térképeket is be lehet nyújtani, amelyek a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagokat, illetve az egyéb anyagokat külön-külön mutatják. |
| --- | --- |

(22)

A kémiai állapotnak a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakasza szerinti bemutatása tekintetében a tagállamok számára meg kell engedni, hogy a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok kémiai állapotra gyakorolt hatását külön mutassák be annak érdekében, hogy azok ne fedjék el a más anyagokkal kapcsolatban elért vízminőségbeli javulást. A valamennyi anyagra kiterjedő kötelező térképen kívül további térképeket is be lehet nyújtani, amelyek a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagokat, illetve az egyéb anyagokat külön-külön mutatják.

| (23) | A monitoringot a koncentrációkban várható eltérések térbeli és időbeli nagyságrendjéhez kell igazítani. Tekintettel a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok széles körű elterjedtségére és a velük kapcsolatban várható hosszú helyreállási időre, a tagállamok számára meg kell engedni, hogy ezen anyagok tekintetében a megbízható hosszú távú tendenciaelemzéshez szükséges minimális szintre csökkentsék a monitoringhelyszínek számát és/vagy a monitoring gyakoriságát, amennyiben statisztikailag megbízható viszonyítási alap áll rendelkezésre a monitoringhoz. |
| --- | --- |

(23)

A monitoringot a koncentrációkban várható eltérések térbeli és időbeli nagyságrendjéhez kell igazítani. Tekintettel a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok széles körű elterjedtségére és a velük kapcsolatban várható hosszú helyreállási időre, a tagállamok számára meg kell engedni, hogy ezen anyagok tekintetében a megbízható hosszú távú tendenciaelemzéshez szükséges minimális szintre csökkentsék a monitoringhelyszínek számát és/vagy a monitoring gyakoriságát, amennyiben statisztikailag megbízható viszonyítási alap áll rendelkezésre a monitoringhoz.

| (24) | A mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagokra fordított különös figyelem sem az Uniót, sem a tagállamokat nem menti fel az alól, hogy a már meghozott intézkedéseken túl további intézkedéseket tegyenek – nemzetközi szinten is – az ezen anyagok bevezetéseinek, kibocsátásainak és veszteségeinek a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt célkitűzések elérése érdekében történő csökkentése vagy kiiktatása érdekében. |
| --- | --- |

(24)

A mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagokra fordított különös figyelem sem az Uniót, sem a tagállamokat nem menti fel az alól, hogy a már meghozott intézkedéseken túl további intézkedéseket tegyenek – nemzetközi szinten is – az ezen anyagok bevezetéseinek, kibocsátásainak és veszteségeinek a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt célkitűzések elérése érdekében történő csökkentése vagy kiiktatása érdekében.

| (25) | A 2000/60/EK irányelv 10. cikkének (3) bekezdése szerint, ha a 2000/60/EK irányelvnek, a 2000/60/EK irányelv IX. mellékletében felsorolt irányelveknek vagy bármely más uniós jogszabálynak megfelelően megállapított vízminőségi célkitűzés vagy vízminőségi szint szigorúbb feltételeket követel meg, mint amilyeneket az említett irányelv 10. cikke (2) bekezdésének alkalmazása eredményezne, a szigorúbb kibocsátás-szabályozást kell alkalmazni. A 2010/75/EU irányelv 18. cikke is hasonló rendelkezést tartalmaz. E cikkekből az következik, hogy a 2000/60/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdésében felsorolt jogszabályokban meghatározott kibocsátás-szabályozásokat minimumszabályozásként kell alkalmazni. Amennyiben e szabályozások – például a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok tekintetében – nem tudják biztosítani a környezetminőségi előírások betartását, de erre a szigorúbb feltételek sem lennének alkalmasak – még a víztestet érintő egyéb bevezetésekre, kibocsátásokra és veszteségekre vonatkozó szigorúbb feltételekkel együtt sem –, akkor e szigorúbb feltételeket nem lehet „szükségesnek” tekinteni az adott környezetminőségi előírások teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(25)

A 2000/60/EK irányelv 10. cikkének (3) bekezdése szerint, ha a 2000/60/EK irányelvnek, a 2000/60/EK irányelv IX. mellékletében felsorolt irányelveknek vagy bármely más uniós jogszabálynak megfelelően megállapított vízminőségi célkitűzés vagy vízminőségi szint szigorúbb feltételeket követel meg, mint amilyeneket az említett irányelv 10. cikke (2) bekezdésének alkalmazása eredményezne, a szigorúbb kibocsátás-szabályozást kell alkalmazni. A 2010/75/EU irányelv 18. cikke is hasonló rendelkezést tartalmaz. E cikkekből az következik, hogy a 2000/60/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdésében felsorolt jogszabályokban meghatározott kibocsátás-szabályozásokat minimumszabályozásként kell alkalmazni. Amennyiben e szabályozások – például a mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok tekintetében – nem tudják biztosítani a környezetminőségi előírások betartását, de erre a szigorúbb feltételek sem lennének alkalmasak – még a víztestet érintő egyéb bevezetésekre, kibocsátásokra és veszteségekre vonatkozó szigorúbb feltételekkel együtt sem –, akkor e szigorúbb feltételeket nem lehet „szükségesnek” tekinteni az adott környezetminőségi előírások teljesítéséhez.

| (26) | Az új elsőbbségi anyagok kiválasztását alátámasztó kockázatértékelésekhez magas színvonalú monitoringadatok, továbbá az ökotoxikológiai és toxikológiai hatásokra vonatkozó adatok szükségesek. A tagállamoktól gyűjtött monitoringadatok ugyan jelentősen javultak az elmúlt évek során, azonban minőség és uniós lefedettség tekintetében még nem mindig felelnek meg a célnak. Különösen hiányosak számos olyan új szennyező anyag monitoringadatai, amelyek jelenleg az uniós szintű, rutinszerű megfigyelési programok hatálya alá nem tartozó szennyező anyagként határozhatók meg, azonban a lehetséges ökotoxikológiai és toxikológiai hatásaiktól, valamint a (vízi) környezetben való jelenlétük szintjétől függően jelentős, szabályozást igénylő kockázatot jelenthetnek. |
| --- | --- |

(26)

Az új elsőbbségi anyagok kiválasztását alátámasztó kockázatértékelésekhez magas színvonalú monitoringadatok, továbbá az ökotoxikológiai és toxikológiai hatásokra vonatkozó adatok szükségesek. A tagállamoktól gyűjtött monitoringadatok ugyan jelentősen javultak az elmúlt évek során, azonban minőség és uniós lefedettség tekintetében még nem mindig felelnek meg a célnak. Különösen hiányosak számos olyan új szennyező anyag monitoringadatai, amelyek jelenleg az uniós szintű, rutinszerű megfigyelési programok hatálya alá nem tartozó szennyező anyagként határozhatók meg, azonban a lehetséges ökotoxikológiai és toxikológiai hatásaiktól, valamint a (vízi) környezetben való jelenlétük szintjétől függően jelentős, szabályozást igénylő kockázatot jelenthetnek.

| (27) | Új, a Bizottságot a vízi környezetben jelen lévő anyagok koncentrációjával kapcsolatban célzott, magas színvonalú monitoringinformációkkal ellátó mechanizmusra van szükség, amely az új szennyező anyagokra, valamint az olyan anyagokra összpontosít, amelyekről a rendelkezésre álló monitoringadatok nem megfelelő minőségűek a kockázatértékelés szempontjából. Az új mechanizmusnak elő kell segítenie ezen információknak az Unió összes vízgyűjtő területén történő gyűjtését, és ki kell egészítenie a 2000/60/EK irányelv 5. és 8. cikke szerinti programokból és egyéb megbízható forrásokból származó monitoringadatokat. A monitoringköltségek ésszerű szinten tartása érdekében a mechanizmusnak egy megfigyelési listán ideiglenesen feltüntetett, korlátozott számú anyagra, valamint korlátozott számú monitoringhelyszínre kell összpontosítania, ugyanakkor reprezentatív adatokat kell szolgáltatnia, amelyek megfelelnek az elsőbbségi anyagok uniós meghatározási folyamatának céljára. A listának dinamikusnak, érvényességének pedig időben korlátozottnak kell lennie, hogy alkalmazkodhasson az új szennyező anyagok jelentette lehetséges kockázatokkal kapcsolatos új információkhoz, valamint hogy elkerülje az anyagoknak a szükségesnél hosszabb ideig történő monitoringját. |
| --- | --- |

(27)

Új, a Bizottságot a vízi környezetben jelen lévő anyagok koncentrációjával kapcsolatban célzott, magas színvonalú monitoringinformációkkal ellátó mechanizmusra van szükség, amely az új szennyező anyagokra, valamint az olyan anyagokra összpontosít, amelyekről a rendelkezésre álló monitoringadatok nem megfelelő minőségűek a kockázatértékelés szempontjából. Az új mechanizmusnak elő kell segítenie ezen információknak az Unió összes vízgyűjtő területén történő gyűjtését, és ki kell egészítenie a 2000/60/EK irányelv 5. és 8. cikke szerinti programokból és egyéb megbízható forrásokból származó monitoringadatokat. A monitoringköltségek ésszerű szinten tartása érdekében a mechanizmusnak egy megfigyelési listán ideiglenesen feltüntetett, korlátozott számú anyagra, valamint korlátozott számú monitoringhelyszínre kell összpontosítania, ugyanakkor reprezentatív adatokat kell szolgáltatnia, amelyek megfelelnek az elsőbbségi anyagok uniós meghatározási folyamatának céljára. A listának dinamikusnak, érvényességének pedig időben korlátozottnak kell lennie, hogy alkalmazkodhasson az új szennyező anyagok jelentette lehetséges kockázatokkal kapcsolatos új információkhoz, valamint hogy elkerülje az anyagoknak a szükségesnél hosszabb ideig történő monitoringját.

| (28) | A tagállamok jelentéstételi kötelezettségének egyszerűsítése és ésszerűbbé tétele, valamint a vízgazdálkodás egyéb, kapcsolódó aspektusaival fennálló összhang növelése érdekében a 2008/105/EK irányelv 3. cikkében foglalt értesítési követelményeket össze kell vonni a 2000/60/EK irányelv 15. cikke szerinti általános jelentéstételi kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamok jelentéstételi kötelezettségének egyszerűsítése és ésszerűbbé tétele, valamint a vízgazdálkodás egyéb, kapcsolódó aspektusaival fennálló összhang növelése érdekében a 2008/105/EK irányelv 3. cikkében foglalt értesítési követelményeket össze kell vonni a 2000/60/EK irányelv 15. cikke szerinti általános jelentéstételi kötelezettségekkel.

| (29) | A kémiai állapotnak a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakasza szerinti bemutatása tekintetében a 2000/60/EK irányelv 11. cikkének (8) bekezdése és 13. cikkének (7) bekezdése értelmében az intézkedési programok és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálata céljából a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy külön mutassák be az újonnan azonosított elsőbbségi anyagoknak és a felülvizsgált környezetminőségi előírásokkal rendelkező, meglévő elsőbbségi anyagoknak a kémiai állapotra gyakorolt hatását, hogy az új követelmények bevezetését ne lehessen tévesen a felszíni vizek kémiai állapotában bekövetkezett romlásként értelmezni. A valamennyi anyagra kiterjedő kötelező térképen kívül további térképeket is be lehet nyújtani, amelyek az újonnan azonosított anyagokat, és a meglévő, felülvizsgált környezetminőségi előírásokkal rendelkező anyagokat, illetve az egyéb anyagokat külön-külön mutatják. |
| --- | --- |

(29)

A kémiai állapotnak a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakasza szerinti bemutatása tekintetében a 2000/60/EK irányelv 11. cikkének (8) bekezdése és 13. cikkének (7) bekezdése értelmében az intézkedési programok és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálata céljából a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy külön mutassák be az újonnan azonosított elsőbbségi anyagoknak és a felülvizsgált környezetminőségi előírásokkal rendelkező, meglévő elsőbbségi anyagoknak a kémiai állapotra gyakorolt hatását, hogy az új követelmények bevezetését ne lehessen tévesen a felszíni vizek kémiai állapotában bekövetkezett romlásként értelmezni. A valamennyi anyagra kiterjedő kötelező térképen kívül további térképeket is be lehet nyújtani, amelyek az újonnan azonosított anyagokat, és a meglévő, felülvizsgált környezetminőségi előírásokkal rendelkező anyagokat, illetve az egyéb anyagokat külön-külön mutatják.

| (30) | Fontos, hogy az uniós felszíni vizek állapotáról, továbbá a kémiai szennyezés elleni stratégiák eredményeire vonatkozó környezeti információk megfelelő időben álljanak a nyilvánosság rendelkezésére. A hozzáférhetőség és átláthatóság növelése céljából valamennyi tagállamban hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára elektronikus formában egy olyan központi portált, amely a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekkel, felülvizsgálataikkal és naprakésszé tételükkel kapcsolatos információkat nyújt. |
| --- | --- |

(30)

Fontos, hogy az uniós felszíni vizek állapotáról, továbbá a kémiai szennyezés elleni stratégiák eredményeire vonatkozó környezeti információk megfelelő időben álljanak a nyilvánosság rendelkezésére. A hozzáférhetőség és átláthatóság növelése céljából valamennyi tagállamban hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára elektronikus formában egy olyan központi portált, amely a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekkel, felülvizsgálataikkal és naprakésszé tételükkel kapcsolatos információkat nyújt.

| (31) | E javaslat elfogadásával, valamint jelentésének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő benyújtásával a Bizottság teljesítette az elsőbbségi anyagok jegyzékének a 2008/105/EK irányelv 8. cikkében előírt első felülvizsgálatát. Ez magában foglalta az említett irányelv III. mellékletében felsorolt anyagok felülvizsgálatát, amelyek némelyikét elsőbbségi anyagként történő meghatározásra jelölték ki. Jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő információ a III. mellékletben felsorolt többi anyag elsőbbségi anyagként történő meghatározásához. Annak lehetősége, hogy ezen anyagokkal kapcsolatban új információk válhatnak elérhetővé, azt jelenti, hogy nem kerülnek ki a jövőbeli felülvizsgálatok hatálya alól, ahogy a többi, a jelenlegi felülvizsgálat során megvizsgált, de elsőbbségiként meg nem határozott anyag sem. Ezért a 2008/105/EK irányelv III. melléklete okafogyottá vált és el kell hagyni. Az említett irányelv 8. cikkét ennek megfelelően – és az Európai Parlament és a Tanács felé történő jelentéstétel időpontja tekintetében is – módosítani kell. |
| --- | --- |

(31)

E javaslat elfogadásával, valamint jelentésének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő benyújtásával a Bizottság teljesítette az elsőbbségi anyagok jegyzékének a 2008/105/EK irányelv 8. cikkében előírt első felülvizsgálatát. Ez magában foglalta az említett irányelv III. mellékletében felsorolt anyagok felülvizsgálatát, amelyek némelyikét elsőbbségi anyagként történő meghatározásra jelölték ki. Jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő információ a III. mellékletben felsorolt többi anyag elsőbbségi anyagként történő meghatározásához. Annak lehetősége, hogy ezen anyagokkal kapcsolatban új információk válhatnak elérhetővé, azt jelenti, hogy nem kerülnek ki a jövőbeli felülvizsgálatok hatálya alól, ahogy a többi, a jelenlegi felülvizsgálat során megvizsgált, de elsőbbségiként meg nem határozott anyag sem. Ezért a 2008/105/EK irányelv III. melléklete okafogyottá vált és el kell hagyni. Az említett irányelv 8. cikkét ennek megfelelően – és az Európai Parlament és a Tanács felé történő jelentéstétel időpontja tekintetében is – módosítani kell.

| (32) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó területekhez kapcsolódó műszaki és tudományos fejlődés időben történő figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások alkalmazási módszereinek aktualizálása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(32)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó területekhez kapcsolódó műszaki és tudományos fejlődés időben történő figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben meghatározott környezetminőségi előírások alkalmazási módszereinek aktualizálása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (33) | Az elsőbbségi anyagok – ezen belül is mindenekelőtt az új szennyező anyagok – jövőbeli meghatározásához alkalmazott ismeretalap javítása érdekében a megfigyelési lista összeállítása és aktualizálása tekintetében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezenfelül ezen irányelv végrehajtása, valamint az ellenőrzési adatok és információk Bizottság felé történő jelentéséhez alkalmazandó formátumok egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(33)

Az elsőbbségi anyagok – ezen belül is mindenekelőtt az új szennyező anyagok – jövőbeli meghatározásához alkalmazott ismeretalap javítása érdekében a megfigyelési lista összeállítása és aktualizálása tekintetében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezenfelül ezen irányelv végrehajtása, valamint az ellenőrzési adatok és információk Bizottság felé történő jelentéséhez alkalmazandó formátumok egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kell gyakorolni.

| (34) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely kifejti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely kifejti az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (35) | Mivel az irányelv célját – nevezetesen a felszíni vizek jó kémiai állapotának az elsőbbségi anyagokra és bizonyos egyéb szennyező anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások meghatározása általi elérését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az – a felszíni vizeknek az Unió egész területén azonos szintű védelme biztosításának szükségessége miatt – uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(35)

Mivel az irányelv célját – nevezetesen a felszíni vizek jó kémiai állapotának az elsőbbségi anyagokra és bizonyos egyéb szennyező anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások meghatározása általi elérését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az – a felszíni vizeknek az Unió egész területén azonos szintű védelme biztosításának szükségessége miatt – uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (36) | A 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(36)

A 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2000/60/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | a 16. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság az ezen irányelv hatálybalépésétől számított legkésőbb négy éven belül, és azt követően legalább hatévente felülvizsgálja az elsőbbségi anyagok elfogadott listáját, és adott esetben javaslatokat tesz.”; |
| --- | --- |

1.

a 16. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság az ezen irányelv hatálybalépésétől számított legkésőbb négy éven belül, és azt követően legalább hatévente felülvizsgálja az elsőbbségi anyagok elfogadott listáját, és adott esetben javaslatokat tesz.”;

| 2. | a X. melléklet helyébe az ezen irányelv I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

a X. melléklet helyébe az ezen irányelv I. mellékletének szövege lép.

2. cikk

A 2008/105/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Fogalommeghatározások
  Ezen irányelv alkalmazásában a 2000/60/EK irányelv 2. cikkében, valamint a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK bizottsági irányelv (17) 2. cikkében megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
  Ezeken kívül az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
  1.   »mátrix«: a vízi környezet eleme, nevezetesen víz, üledék vagy bióta;
  2.   »bióta-taxon«: az »altörzs«, »osztály« vagy ezekkel egyenértékű rendszertani kategórián belüli különleges vízi rendszertani kategória. |
| --- | --- |

1.

a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a 2000/60/EK irányelv 2. cikkében, valamint a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról szóló, 2009. július 31-i 2009/90/EK bizottsági irányelv (17) 2. cikkében megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

Ezeken kívül az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   »mátrix«: a vízi környezet eleme, nevezetesen víz, üledék vagy bióta;

2.   »bióta-taxon«: az »altörzs«, »osztály« vagy ezekkel egyenértékű rendszertani kategórián belüli különleges vízi rendszertani kategória.

| 2. | a 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Környezetminőségi előírások (EQS)
  (1)   Az (1a) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a felszíni víztestekre az I. melléklet A. részében megállapított környezetminőségi előírásokat alkalmazzák; és ezeket a környezetminőségi előírásokat az I. melléklet B. részében megállapított feltételeknek megfelelően alkalmazzák.
  (1a)   Az ezen irányelvnek a 2009. január 13-án hatályos változatából fakadó kötelezettségek és különösen annak sérelme nélkül, hogy az irányelvben felsorolt anyagokkal és környezetminőségi előírásokkal kapcsolatban megvalósuljon a felszíni vizek jó kémiai állapota, a tagállamok az I. melléklet A. részében megállapított környezetminőségi előírásokat végrehajtják az alábbiak tekintetében:






  i. | az I. melléklet A. részének 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú anyagai, amelyek tekintetében 2015. december 22-i hatállyal felülvizsgált környezetminőségi előírások lesznek érvényesek azzal a céllal, hogy ezen anyagok tekintetében 2021. december 22-ig elérjék a felszíni vizek jó kémiai állapotát a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének (7) bekezdésével összhangban elkészített 2015. évi vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben szereplő intézkedési programokon keresztül; valamint |
| --- | --- | --- |

2.

a 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Környezetminőségi előírások (EQS)

(1)   Az (1a) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a felszíni víztestekre az I. melléklet A. részében megállapított környezetminőségi előírásokat alkalmazzák; és ezeket a környezetminőségi előírásokat az I. melléklet B. részében megállapított feltételeknek megfelelően alkalmazzák.

(1a)   Az ezen irányelvnek a 2009. január 13-án hatályos változatából fakadó kötelezettségek és különösen annak sérelme nélkül, hogy az irányelvben felsorolt anyagokkal és környezetminőségi előírásokkal kapcsolatban megvalósuljon a felszíni vizek jó kémiai állapota, a tagállamok az I. melléklet A. részében megállapított környezetminőségi előírásokat végrehajtják az alábbiak tekintetében:

i.

az I. melléklet A. részének 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú anyagai, amelyek tekintetében 2015. december 22-i hatállyal felülvizsgált környezetminőségi előírások lesznek érvényesek azzal a céllal, hogy ezen anyagok tekintetében 2021. december 22-ig elérjék a felszíni vizek jó kémiai állapotát a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének (7) bekezdésével összhangban elkészített 2015. évi vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben szereplő intézkedési programokon keresztül; valamint

| ii. | az I. melléklet A. részének 34–45. sorszámú, újonnan azonosított anyagai tekintetében 2018. december 22-i hatállyal, azzal a céllal, hogy ezen anyagok tekintetében 2027. december 22-ig elérjék a felszíni vizek jó kémiai állapotát, és megakadályozzák a felszíni víztestek kémiai állapotának romlását. E célból a tagállamok 2018. december 22-ig ezen anyagokra kiterjedő kiegészítő megfigyelési programot és előzetes intézkedés programot készítenek és nyújtanak be a Bizottság számára. 2021. december 22-ig a 2000/60/EK irányelv 11. cikkével összhangban végleges intézkedési programot kell készíteni, amelyet 2024. december 22-ig be kell vezetni és ezen időpontot követően a lehető leghamarabb teljes mértékben működőképessé kell tenni. |
| --- | --- |

ii.

az I. melléklet A. részének 34–45. sorszámú, újonnan azonosított anyagai tekintetében 2018. december 22-i hatállyal, azzal a céllal, hogy ezen anyagok tekintetében 2027. december 22-ig elérjék a felszíni vizek jó kémiai állapotát, és megakadályozzák a felszíni víztestek kémiai állapotának romlását. E célból a tagállamok 2018. december 22-ig ezen anyagokra kiterjedő kiegészítő megfigyelési programot és előzetes intézkedés programot készítenek és nyújtanak be a Bizottság számára. 2021. december 22-ig a 2000/60/EK irányelv 11. cikkével összhangban végleges intézkedési programot kell készíteni, amelyet 2024. december 22-ig be kell vezetni és ezen időpontot követően a lehető leghamarabb teljes mértékben működőképessé kell tenni.

A 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (4)–(9) bekezdését értelemszerűen az első albekezdés i. és ii. pontjában felsorolt anyagok tekintetében is alkalmazni kell.

(2)   Az I. melléklet A. részében 5., 15., 16., 17., 21., 28., 34., 35., 37., 43. és 44. sorszámmal szereplő anyagok tekintetében a tagállamok az I. melléklet A. részében meghatározott, biótára vonatkozó környezetminőségi előírásokat alkalmazzák.

Az első albekezdésben hivatkozott anyagoktól eltérő anyagok tekintetében a tagállamok az I. melléklet A. részében meghatározott vizekre vonatkozó környezetminőségi előírásokat alkalmazzák.

(3)   A tagállamok, a felszíni vizek egy vagy több kategóriája esetében a (2) bekezdésben meghatározottól eltérő mátrixra, vagy adott esetben az I. melléklet A. részében megállapítottól eltérő bióta-taxonokra vonatkozó környezetminőségi előírásokat is alkalmazhatnak.

Az első albekezdésben említett lehetőséggel élő tagállamok az I. melléklet A. részében meghatározott, vonatkozó környezetminőségi előírásokat alkalmazzák, vagy – amennyiben ott nem szerepel a mátrixra vagy bióta-taxonra vonatkozó környezetminőségi előírás – megállapítanak egyet, amely az I. melléklet A. részében megállapított környezetminőségi előírásokkal legalább azonos szintű védelmet biztosít.

A tagállamok kizárólag akkor élhetnek az első albekezdésben említett lehetőséggel, ha a választott mátrixhoz vagy bióta-taxonhoz használt analitikai módszer megfelel a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében meghatározott minimális teljesítménykritériumoknak. Amennyiben az analitikai módszer a mátrixok egyike esetében sem teljesíti e kritériumokat, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a monitoringot az elérhető legjobb, de nem aránytalanul költséges módszerekkel végezzék, és arról is, hogy az analitikai módszer legalább olyan teljesítményt nyújtson, mint az e cikk (2) bekezdésében meghatározott mátrix tekintetében rendelkezésre álló módszer az adott anyag vonatkozásában.

(3a)   Amennyiben mért vagy becsült környezeti koncentrációk vagy kibocsátások eredményeként a vízi környezetre nézve vagy azon keresztül potenciális kockázatot jelentő – akut expozícióból származó – tényezőt azonosítottak, és ahol biótára vagy üledékre vonatkozó környezetminőségi előírást alkalmaztak, a tagállamok biztosítják, hogy a felszíni vizeket is monitorozzák, és alkalmazzák az ezen irányelv I. mellékletének A. részében szereplő, a maximálisan megengedhető koncentrációban kifejezett környezetminőségi előírásokat (MAC-EQS), amennyiben meghatároztak ilyen környezetminőségi előírásokat.

(3b)   Ha a 2009/90/EK irányelv 5. cikkének értelmében az elérhető legjobb, de nem aránytalanul költséges módszerrel elvégzett mérés kiszámított átlagértéke a »mennyiségi meghatározás határértéke alatt van« minősítést kapja, és ha a »mennyiségi meghatározás határértéke« az említett módszer esetében a környezetminőségi előírás szintje felett van, akkor az ezen mért anyagra vonatkozóan kapott eredményt nem lehet figyelembe venni az érintett víztest általános kémiai állapota értékelésének céljára.

(4)   Azon anyagok esetén, amelyekhez üledékre és/vagy biótára vonatkozó környezetminőségi előírást alkalmaznak, a tagállamok az adott anyag tekintetében a monitoringot évente legalább egyszer elvégzik a megfelelő mátrixban, kivéve, ha a műszaki ismeretek és a szakértői vélemények alapján más időközök indokoltak.

(5)   A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének (7) bekezdése szerint készített, aktualizált vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe belefoglalják az alábbi információkat:

| a) | az alkalmazott elemzési módszerek esetében a mennyiségi meghatározás határértékei, valamint az e módszereknek a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében meghatározott minimumkövetelményekhez viszonyított teljesítményét bemutató táblázat; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott elemzési módszerek esetében a mennyiségi meghatározás határértékei, valamint az e módszereknek a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében meghatározott minimumkövetelményekhez viszonyított teljesítményét bemutató táblázat;

| b) | azon anyagok tekintetében, amelyek esetében az e cikk (3) bekezdésben foglalt lehetőséget alkalmazták:






  i. | a lehetőség alkalmazásának indokai és alapja; |
| --- | --- | --- |

b)

azon anyagok tekintetében, amelyek esetében az e cikk (3) bekezdésben foglalt lehetőséget alkalmazták:

i.

a lehetőség alkalmazásának indokai és alapja;

| ii. | adott esetben a megállapított alternatív környezetminőségi előírások és az arra vonatkozó bizonyíték, hogy e környezetminőségi előírások legalább az I. melléklet A részében megállapított környezetminőségi előírásokkal egyenértékű védelmet nyújtanának, beleértve a környezetminőségi előírások megállapításához használt adatokat és módszertant, valamint a felszíni vizek azon kategóriáit, amelyekre alkalmaznák e környezetminőségi előírásokat; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a megállapított alternatív környezetminőségi előírások és az arra vonatkozó bizonyíték, hogy e környezetminőségi előírások legalább az I. melléklet A részében megállapított környezetminőségi előírásokkal egyenértékű védelmet nyújtanának, beleértve a környezetminőségi előírások megállapításához használt adatokat és módszertant, valamint a felszíni vizek azon kategóriáit, amelyekre alkalmaznák e környezetminőségi előírásokat;

| iii. | az e bekezdés a) pontjában említett információkkal való összehasonlítás céljából az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott mátrixokhoz használt elemzési módszerek esetében a mennyiségi meghatározás határértékei, beleértve az e módszereknek a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében meghatározott minimumkövetelményekhez viszonyított teljesítményére vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

iii.

az e bekezdés a) pontjában említett információkkal való összehasonlítás céljából az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott mátrixokhoz használt elemzési módszerek esetében a mennyiségi meghatározás határértékei, beleértve az e módszereknek a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében meghatározott minimumkövetelményekhez viszonyított teljesítményére vonatkozó információkat;

| c) | a monitoringok (4) bekezdés szerint alkalmazott gyakoriságának indokolása, amennyiben a monitoringok közötti időszakok egy évnél hosszabbak. |
| --- | --- |

c)

a monitoringok (4) bekezdés szerint alkalmazott gyakoriságának indokolása, amennyiben a monitoringok közötti időszakok egy évnél hosszabbak.

(5a)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének (7) bekezdésével összhangban aktualizált vízgyűjtő-gazdálkodási terveket, amelyek tartalmazzák a felszíni vizek kémiai szennyezésének megakadályozása érdekében elfogadott intézkedések eredményeit és hatását is, valamint a 2000/60/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi jelentést, amely ismerteti a tervezett intézkedési program végrehajtása terén elért előrehaladást, egy olyan központi portálon keresztül tegyék közzé, amely a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban elektronikus formában hozzáférhető a nyilvánosság számára.

(6)   A tagállamok a felszíni vizek állapotának a 2000/60/EK irányelv 8. cikke szerint elvégzett megfigyelése alapján gondoskodnak az üledékben és/vagy a biótában jellemzően felhalmozódó, az I. melléklet A. részében felsorolt elsőbbségi anyagok koncentrációinak hosszú távú tendenciaelemzéséről, különös tekintettel a 2., 5., 6., 7., 12., 15., 16., 17., 18., 20., 21., 26., 28., 30., 34., 35., 36., 37., 43. és 44. sorszámú anyagra. A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 4. cikkére is figyelemmel intézkedéseket hoznak annak biztosítása céljából, hogy az ilyen koncentrációk ne emelkedjenek jelentős mértékben az üledékekben és/vagy a kérdéses biótában.

A tagállamok meghatározzák az üledékben és/vagy a biótában végzendő monitoring gyakoriságát annak érdekében, hogy elegendő adat álljon rendelkezésre a megbízható hosszú távú tendenciaelemzéshez. Az iránymutatás az, hogy a monitoringot háromévente kell elvégezni, kivéve, ha a műszaki ismeretek és a szakértői vélemények alapján más időközök indokoltak.

(7)   A Bizottság megvizsgálja a műszaki és tudományos fejlődést, többek között a 2000/60/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett kockázatértékelések eredményeit, valamint az 1907/2006/EK rendelet 119. cikkével összhangban nyilvánosságra hozott, az anyagok regisztrációjából származó információkat, és – szükség szerint – javaslatot tesz az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott környezetminőségi előírások felülvizsgálatára az EUMSZ 294. cikkében megállapított eljárással összhangban, és a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében előírt határidőknek megfelelően.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az ezen irányelv I. melléklete B. részének 3. pontját szükség esetén hozzáigazítsa a tudományos és műszaki fejlődéshez.

(8a)   E cikk végrehajtásának elősegítése érdekében a 2000/60/EK irányelv jelenlegi végrehajtási folyamata keretében technikai iránymutatásokat kell kidolgozni az anyagokkal kapcsolatos monitoringstratégiákra és analitikai módszerekre – többek között a biótákból származó mintavételezésre és a bióták monitoringjára – vonatkozóan, lehetőség szerint 2014. december 22-ig.

Ezen iránymutatások elsősorban az alábbiakat érintik:

| a) | az e cikk (2) és (3) bekezdésében előírt, az anyagok biótákban való megfigyelése; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (2) és (3) bekezdésében előírt, az anyagok biótákban való megfigyelése;

| b) | az újonnan azonosított (I. melléklet A részében szereplő 34–45. sorszámú) anyagok, valamint a szigorúbb környezetminőségi előírások hatálya alá tartozó (I. melléklet A részében szereplő 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú) anyagok esetében a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében megállapított minimális teljesítménykritériumoknak megfelelő elemzési módszerek. |
| --- | --- |

b)

az újonnan azonosított (I. melléklet A részében szereplő 34–45. sorszámú) anyagok, valamint a szigorúbb környezetminőségi előírások hatálya alá tartozó (I. melléklet A részében szereplő 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú) anyagok esetében a 2009/90/EK irányelv 4. cikkében megállapított minimális teljesítménykritériumoknak megfelelő elemzési módszerek.

(8b)   Azon anyagok esetében, amelyekre vonatkozóan 2014. december 22-ig nem fogadnak el technikai iránymutatásokat, az (1a) bekezdés i. pontjában említett 2015. december 22-i határidőt meg kell hosszabbítani 2018. december 22-ig, az e pontban említett 2021. december 22-i határidőt pedig 2027. december 22-ig kell meghosszabbítani.

| 3. | a 4. cikk (4) bekezdését és az 5. cikk (6) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.

a 4. cikk (4) bekezdését és az 5. cikk (6) bekezdését el kell hagyni;

| 4. | az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „7a. cikk
  Koordináció
  (1)   Az 1907/2006/EK, az 1107/2009/EK (19), az 528/2012/EU rendelet (20) vagy a 2010/75/EU irányelv (21) hatálya alá tartozó elsőbbségi anyagok tekintetében a Bizottság – a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálata keretében – értékeli, hogy az uniós és a tagállami szinten meglévő intézkedések elegendőek-e ahhoz, hogy az elsőbbségi anyagok vonatkozásában el lehessen érni a környezetminőségi előírásokat, illetve az egyes elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésére, kibocsátására és veszteségére vonatkozó megszüntetési vagy fokozatos kivezetési célkitűzést a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően.
  (2)   A Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e cikk (1) bekezdésében említett értékelés eredményéről a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében megállapított határidőn belül, és e jelentéshez csatolja a szükséges javaslatokat, az ellenőrzési intézkedésekre irányuló javaslatokat is beleértve.
  (3)   Amennyiben a jelentésben foglalt eredmények fényében uniós vagy tagállami szinten kiegészítő intézkedések bizonyulnak szükségesnek annak megkönnyítése érdekében, hogy egy adott, az 1107/2009/EK vagy az 528/2012/EU rendelet alapján jóváhagyott anyag tekintetében a 2000/60/EK irányelvnek meg lehessen felelni, a tagállamok vagy a Bizottság adott esetben alkalmazzák az adott anyagra vagy az adott anyagot tartalmazó termékekre az 1107/2009/EK rendelet 21. vagy 44. cikkét vagy az 528/2012/EU rendelet 15. vagy 48. cikkét.
  Az 1907/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó anyagok esetében a Bizottság adott esetben kezdeményezi a rendelet 59., 61. vagy 69. cikkében említett eljárást.
  Az első és második albekezdés szerinti rendeletek alkalmazásakor a tagállamok és a Bizottság figyelembe veszik az e rendeletekben előírt kockázatértékeléseket és gazdasági-társadalmi, illetve költség-haszon elemzéseket, ideértve az alternatívák rendelkezésre állásáról szóló elemzést is. |
| --- | --- |

4.

az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

Koordináció

(1)   Az 1907/2006/EK, az 1107/2009/EK (19), az 528/2012/EU rendelet (20) vagy a 2010/75/EU irányelv (21) hatálya alá tartozó elsőbbségi anyagok tekintetében a Bizottság – a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti rendszeres felülvizsgálata keretében – értékeli, hogy az uniós és a tagállami szinten meglévő intézkedések elegendőek-e ahhoz, hogy az elsőbbségi anyagok vonatkozásában el lehessen érni a környezetminőségi előírásokat, illetve az egyes elsőbbségi veszélyes anyagok bevezetésére, kibocsátására és veszteségére vonatkozó megszüntetési vagy fokozatos kivezetési célkitűzést a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően.

(2)   A Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e cikk (1) bekezdésében említett értékelés eredményéről a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében megállapított határidőn belül, és e jelentéshez csatolja a szükséges javaslatokat, az ellenőrzési intézkedésekre irányuló javaslatokat is beleértve.

(3)   Amennyiben a jelentésben foglalt eredmények fényében uniós vagy tagállami szinten kiegészítő intézkedések bizonyulnak szükségesnek annak megkönnyítése érdekében, hogy egy adott, az 1107/2009/EK vagy az 528/2012/EU rendelet alapján jóváhagyott anyag tekintetében a 2000/60/EK irányelvnek meg lehessen felelni, a tagállamok vagy a Bizottság adott esetben alkalmazzák az adott anyagra vagy az adott anyagot tartalmazó termékekre az 1107/2009/EK rendelet 21. vagy 44. cikkét vagy az 528/2012/EU rendelet 15. vagy 48. cikkét.

Az 1907/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó anyagok esetében a Bizottság adott esetben kezdeményezi a rendelet 59., 61. vagy 69. cikkében említett eljárást.

Az első és második albekezdés szerinti rendeletek alkalmazásakor a tagállamok és a Bizottság figyelembe veszik az e rendeletekben előírt kockázatértékeléseket és gazdasági-társadalmi, illetve költség-haszon elemzéseket, ideértve az alternatívák rendelkezésre állásáról szóló elemzést is.

| 5. | a 8. és 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  A 2000/60/EK irányelv X. mellékletének felülvizsgálata
  A Bizottság a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az említett irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében előírt, rendszeres felülvizsgálatának eredményéről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez adott esetben csatolja a X. melléklet módosítására irányuló jogalkotási javaslatokat, ideértve különösen az új elsőbbségi anyagok vagy elsőbbségi veszélyes anyagok meghatározására, vagy bizonyos elsőbbségi anyagok elsőbbségi veszélyes anyagként történő meghatározására, valamint a megfelelő, felszíni vízre, üledékre vagy biótára vonatkozó környezetminőségi előírásokra irányuló javaslatokat.
  8a. cikk
  Bizonyos anyagokra vonatkozó különös rendelkezések
  (1)   A 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakaszában foglalt, az általános kémiai állapot bemutatására vonatkozó követelmények, valamint az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, 11. cikke (3) bekezdésének k) pontjában és 16. cikkének (6) bekezdésében foglalt célkitűzések és kötelezettségek sérelme nélkül, a tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének megfelelően elkészített vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben további térképeket nyújthatnak be, amelyek a következő anyagok közül egy vagy több vonatkozásában az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott többi anyagra vonatkozó információtól külön mutatják be a kémiai állapotra vonatkozó információkat:






  a) | az 5., 21., 28., 30., 35., 37., 43. és 44. sorszámú anyagok (mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok); |
| --- | --- | --- |

5.

a 8. és 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A 2000/60/EK irányelv X. mellékletének felülvizsgálata

A Bizottság a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az említett irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében előírt, rendszeres felülvizsgálatának eredményéről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez adott esetben csatolja a X. melléklet módosítására irányuló jogalkotási javaslatokat, ideértve különösen az új elsőbbségi anyagok vagy elsőbbségi veszélyes anyagok meghatározására, vagy bizonyos elsőbbségi anyagok elsőbbségi veszélyes anyagként történő meghatározására, valamint a megfelelő, felszíni vízre, üledékre vagy biótára vonatkozó környezetminőségi előírásokra irányuló javaslatokat.

8a. cikk

Bizonyos anyagokra vonatkozó különös rendelkezések

(1)   A 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.3. szakaszában foglalt, az általános kémiai állapot bemutatására vonatkozó követelmények, valamint az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, 11. cikke (3) bekezdésének k) pontjában és 16. cikkének (6) bekezdésében foglalt célkitűzések és kötelezettségek sérelme nélkül, a tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkének megfelelően elkészített vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben további térképeket nyújthatnak be, amelyek a következő anyagok közül egy vagy több vonatkozásában az ezen irányelv I. mellékletének A. részében meghatározott többi anyagra vonatkozó információtól külön mutatják be a kémiai állapotra vonatkozó információkat:

a)

az 5., 21., 28., 30., 35., 37., 43. és 44. sorszámú anyagok (mindenütt előforduló PBT-ként viselkedő anyagok);

| b) | a 34–45. sorszámú anyagok (újonnan azonosított anyagok); |
| --- | --- |

b)

a 34–45. sorszámú anyagok (újonnan azonosított anyagok);

| c) | a 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú anyagok (olyan anyagok, amelyekre felülvizsgált, szigorúbb környezetminőségi előírások vonatkoznak). |
| --- | --- |

c)

a 2., 5., 15., 20., 22., 23. és 28. sorszámú anyagok (olyan anyagok, amelyekre felülvizsgált, szigorúbb környezetminőségi előírások vonatkoznak).

Továbbá a tagállamok a vízgyűjtő-gazdálkodási terveikben az első albekezdés a)–c) pontjában említett anyagok tekintetében ismertethetik a környezetminőségi előírásokban meghatározott értéktől való eltérés mértékét is. Az ilyen további térképeket benyújtó tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy azok a vízgyűjtő terület szintjén és uniós szinten összehasonlíthatók legyenek egymással.

(2)   A tagállamok – az I. melléklet A. részének 5., 21., 28., 30., 35., 37., 43. és 44. sorszámú anyaga tekintetében – az ezen irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében, valamint a 2000/60/EK irányelv V. mellékletében az elsőbbségi anyagok tekintetében előírtnál kevésbé intenzív monitoringot folytathatnak, feltéve, hogy a monitoring reprezentatív, és statisztikailag megbízható viszonyítási alap áll rendelkezésre az adott anyagok vízi környezetben való jelenlétére vonatkozóan. Az iránymutatás az, hogy az ezen irányelv 3. cikke (6) bekezdésének második albekezdésével összhangban a monitoringot háromévente kell elvégezni, kivéve, ha a műszaki ismeretek és a szakértői vélemények alapján más időközök indokoltak.

8b. cikk

Megfigyelési lista

(1)   A Bizottság elkészíti azon anyagok megfigyelési listáját, amelyekről a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti prioritási sorrend jövőbeli megállapításainak támogatása céljából uniós szintű monitoringadatokat kell gyűjteni, többek között az említett irányelv 5. cikke szerinti elemzésekből és felülvizsgálatokból és a 8. cikke szerinti megfigyelési programokból származó adatok kiegészítése érdekében.

Az első megfigyelési listán legfeljebb 10 anyag vagy anyagcsoport szerepelhet, és annak minden egyes anyag tekintetében fel kell tüntetnie a monitoringmátrixot és a nem aránytalanul költséges lehetséges elemzési módszereket. Feltéve, hogy rendelkezésre állnak olyan elemzési módszerek, amelyek nem járnak túlzott költségekkel, a Bizottság a megfigyelési listát az e cikk (2) bekezdésének megfelelően aktualizálja és a listához hozzáadhat legfeljebb egy anyagot vagy anyagcsoportot, a listán szereplő anyagok számát pedig maximálisan 14-re bővítheti. A megfigyelési listában feltüntetendő anyagokat azok közül választják ki, amelyekkel kapcsolatban a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a vízi környezetre vagy azon keresztül uniós szinten jelentős kockázatot jelenthetnek, és amelyek tekintetében nem áll rendelkezésre elegendő monitoringadat.

Az első megfigyelési listára fel kell venni a diklofenákot (CAS 15307-79-6), a 17 béta-ösztradiolt (E2) (CAS 50-28-2), valamint a 17 alfa-etinil-ösztradiolt (EE2) (CAS 57-63-6) annak érdekében, hogy monitoringadatokat lehessen gyűjteni az ezen anyagok által jelentett veszélyek kezelésére irányuló megfelelő intézkedések meghatározásának elősegítése céljából.

A megfigyelési listára felveendő anyagok kiválasztása során a Bizottság figyelembe vesz minden rendelkezésre álló információt, beleértve az alábbiakat:

| a) | a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az említett irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében előírt, rendszeres felülvizsgálatának az eredményei; |
| --- | --- |

a)

a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének az említett irányelv 16. cikkének (4) bekezdésében előírt, rendszeres felülvizsgálatának az eredményei;

| b) | a kutatási projektek eredményei; |
| --- | --- |

b)

a kutatási projektek eredményei;

| c) | a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (5) bekezdésében említett érdekelt felek ajánlásai; |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (5) bekezdésében említett érdekelt felek ajánlásai;

| d) | a tagállamok 2000/60/EK irányelv 5. és 8. cikke szerinti vízgyűjtő kerületek jellemzése és a megfigyelési programok eredményei; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok 2000/60/EK irányelv 5. és 8. cikke szerinti vízgyűjtő kerületek jellemzése és a megfigyelési programok eredményei;

| e) | a termelési mennyiségekre, felhasználási módokra, lényegi tulajdonságokra (ideértve adott esetben a szemcseméretet is), környezeti koncentrációkra és hatásokra vonatkozó információk, a 98/8/EK, a 2001/82/EK (22) és a 2001/83/EK (23) irányelvek, valamint az 1907/2006/EK és az 1107/2009/EK rendelet szerint gyűjtött információkat is ideértve. |
| --- | --- |

e)

a termelési mennyiségekre, felhasználási módokra, lényegi tulajdonságokra (ideértve adott esetben a szemcseméretet is), környezeti koncentrációkra és hatásokra vonatkozó információk, a 98/8/EK, a 2001/82/EK (22) és a 2001/83/EK (23) irányelvek, valamint az 1907/2006/EK és az 1107/2009/EK rendelet szerint gyűjtött információkat is ideértve.

(2)   A Bizottság 2014. szeptember 14-ig elkészíti az (1) bekezdésben említett első megfigyelési listát, és 24 havonta naprakésszé teszi azt. A megfigyelési lista naprakésszé tételekor a Bizottság töröl a listáról minden olyan anyagot, amelyre vonatkozóan a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti kockázatalapú értékelés további monitoringadatok nélkül is elvégezhető. A megfigyelési listán szereplő anyagok tekintetében végzett folyamatos megfigyelés időtartama egyik anyag vonatkozásában sem haladhatja meg a négy évet.

(3)   A tagállamok a megfigyelési listán szereplő minden egyes anyagot legalább 12 hónapon át, kijelölt, reprezentatív monitoringállomásokon figyelik meg. Az első megfigyelési lista esetében a megfigyelési időszak 2015. szeptember 14-én vagy – ha az későbbi – a megfigyelési lista elkészítésétől számított hat hónapon belül kezdődik meg. A tagállamok a későbbi listákon szereplő minden egyes anyag megfigyelését a listára való felvételüket követő hat hónapon belül kezdik meg.

Minden tagállam kijelöl legalább egy monitoringállomást, továbbá, amennyiben a tagállam lakosainak száma meghaladja az egymilliót, további egy, továbbá, minden 60 000 km2-nyi földrajzi terület után (a legközelebbi egész számra kerekítve) további egy, továbbá minden ötmillió lakos után (a legközelebbi egész számra kerekítve) további egy monitoringállomást.

Az egyes anyagok vonatkozásában a reprezentatív monitoring állomások, valamint a monitoring gyakoriságának és ütemezésének kiválasztása során a tagállamok figyelembe veszik az anyag felhasználási módjait és lehetséges előfordulását. A monitoringot legalább évente egyszeri gyakorisággal kell végezni.

Amennyiben egy tagállam meglévő megfigyelési programok vagy tanulmányok alapján elegendő, összehasonlítható, reprezentatív és friss monitoringadatokat szolgáltat egy bizonyos anyagra vonatkozóan, dönthet úgy, hogy arra az anyagra vonatkozóan nem végez kiegészítő megfigyelést a megfigyelési lista használatának módszerével, feltéve, hogy a szóban forgó anyagot a 8b. cikk (5) bekezdésével összhangban a Bizottság által kidolgozott technikai iránymutatások előírásainak megfelelő módszerrel figyelték meg.

(4)   A tagállamok a (3) bekezdés szerint végzett megfigyelés eredményeit jelentik a Bizottságnak. Az első megfigyelési lista tekintetében a monitoring eredményeiről szóló jelentést a 2015. szeptember 14-től számított 15 hónapon belül, vagy – ha az későbbi – a megfigyelési lista elkészítésétől számított 21 hónapon belül kell megtenni, majd ezt követően 12 havonta, mindaddig, amíg az adott anyag a listán szerepel. A későbbi listák tekintetében a tagállamok a monitoringeredményeket minden egyes anyagra vonatkozóan az adott anyagnak a megfigyelési listára való felvételét követő 21 hónapon belül, azt követően pedig – mindaddig, amíg az anyag szerepel a listán – 12 havonta jelentik a Bizottságnak. A jelentésnek információkat kell tartalmaznia a monitoringállomások reprezentativitásáról és a monitoringstratégiáról.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint elkészíti, illetve naprakésszé teszi a megfigyelési listát. A Bizottság, továbbá elfogadhatja a monitoringeredmények és kapcsolódó információk Bizottság felé történő jelentésének technikai formátumát is. E végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság iránymutatásokat – köztük műszaki előírásokat – dolgoz ki a megfigyelési listán található anyagok monitoringjának megkönnyítése céljából, és felkérést kap arra, hogy mozdítsa elő az ilyen monitoringtevékenységek összehangolását.

8c. cikk

A gyógyszeripari anyagokra vonatkozó különös rendelkezések

A Bizottság – a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (9) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, és amennyiben a környezetre nézve kockázatokat jelentő gyógyszerekkel foglalkozó 2013. évi tanulmányának, illetve más releváns tanulmányoknak és jelentéseknek az eredményei alapján helyénvalónak tűnik – lehetőség szerint a 2013. szeptember 13-tól számított két éven belül stratégiai megközelítést dolgoz ki a gyógyszeripari anyagok által okozott vízszennyezésre vonatkozóan. Ez a stratégiai megközelítés adott esetben olyan javaslatokat is magában foglalhat, amelyek arra irányulnak, hogy a szükséges mértékben lehetővé tegyék azt, hogy a gyógyszerekre vonatkozó forgalombahozatali eljárás keretében hathatósabban figyelembe lehessen venni a gyógyszerek környezeti hatásait. A stratégiai megközelítés keretében a Bizottság adott esetben 2017. szeptember 14-ig – szükség szerint – uniós és/vagy tagállami szinten meghozandó intézkedéseket javasol a gyógyszeripari anyagok és ezen belül is elsősorban a 8b. cikk (1) bekezdésében említett gyógyszeripari anyagok lehetséges környezeti hatásának kezelésére, az ilyen anyagok vízi környezetbe való bevezetésének, kibocsátásának és veszteségeinek a csökkentése érdekében, figyelembe véve a közegészségügyi szükségleteket és a javasolt intézkedések költséghatékonyságát is.

9. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2000/60/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdése által létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, akkor a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

9a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság 2013. szeptember 13-tól számított hatéves időtartamra szóló felhatalmazást kap a 3. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hatéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (8) bekezdése szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament és a Tanács értesítését követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

| 6. | az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész helyébe ezen irányelv II. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- | --- |

6.

az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész helyébe ezen irányelv II. mellékletének szövege lép;

| b) | a B. rész 2. és 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A táblázat 6. és 7. oszlopa: Egy felszíni víztest tekintetében a MAC-EQS alkalmazása akkor valósul meg, ha az adott víztest bármely reprezentatív monitoringpontján mért koncentráció nem haladja meg az előírásban rögzített értéket.
  A 2000/60/EK irányelv V. melléklete 1.3.4. szakaszának megfelelően azonban a MAC-EQS betartásának vizsgálata során az elfogadható szintű megbízhatóság és pontosság biztosítása érdekében a tagállamok statisztikai módszereket, azaz például százalékszámítást is alkalmazhatnak. Ebben az esetben e statisztikai módszereknek meg kell felelniük az ezen irányelv 9. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően megállapított részletes szabályoknak. |
| --- | --- | --- |

b)

a B. rész 2. és 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

A táblázat 6. és 7. oszlopa: Egy felszíni víztest tekintetében a MAC-EQS alkalmazása akkor valósul meg, ha az adott víztest bármely reprezentatív monitoringpontján mért koncentráció nem haladja meg az előírásban rögzített értéket.

A 2000/60/EK irányelv V. melléklete 1.3.4. szakaszának megfelelően azonban a MAC-EQS betartásának vizsgálata során az elfogadható szintű megbízhatóság és pontosság biztosítása érdekében a tagállamok statisztikai módszereket, azaz például százalékszámítást is alkalmazhatnak. Ebben az esetben e statisztikai módszereknek meg kell felelniük az ezen irányelv 9. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően megállapított részletes szabályoknak.

| 3. | Az e mellékletben megállapított, vizekre vonatkozó környezetminőségi előírások a teljes vízmintában lévő teljes koncentrációra vonatkoznak.
  Az első albekezdéstől eltérve a kadmium, az ólom, a higany és a nikkel (a továbbiakban: a fémek) esetében a vizekre vonatkozó környezetminőségi előírások az oldott koncentrációra, vagyis a vízminta 0,45 μm-es szűrővel leszűrt vagy bármilyen más ezzel egyenértékű előkezeléssel nyert oldott fázisára, vagy – amennyiben az kifejezetten fel van tüntetve – a biológiailag hozzáférhető koncentrációra vonatkoznak.
  A tagállamok a monitoringeredményeknek a vonatkozó környezetminőségi előírásokkal való összehasonlítása során figyelembe vehetik az alábbiakat:






  a) | a fémek és vegyületeik természetes háttér-koncentrációja, amennyiben az ilyen mértékű koncentrációk miatt nem lehetséges a vonatkozó környezetminőségi előírásoknak való megfelelés; |
| --- | --- | --- |

3.

Az e mellékletben megállapított, vizekre vonatkozó környezetminőségi előírások a teljes vízmintában lévő teljes koncentrációra vonatkoznak.

Az első albekezdéstől eltérve a kadmium, az ólom, a higany és a nikkel (a továbbiakban: a fémek) esetében a vizekre vonatkozó környezetminőségi előírások az oldott koncentrációra, vagyis a vízminta 0,45 μm-es szűrővel leszűrt vagy bármilyen más ezzel egyenértékű előkezeléssel nyert oldott fázisára, vagy – amennyiben az kifejezetten fel van tüntetve – a biológiailag hozzáférhető koncentrációra vonatkoznak.

A tagállamok a monitoringeredményeknek a vonatkozó környezetminőségi előírásokkal való összehasonlítása során figyelembe vehetik az alábbiakat:

a)

a fémek és vegyületeik természetes háttér-koncentrációja, amennyiben az ilyen mértékű koncentrációk miatt nem lehetséges a vonatkozó környezetminőségi előírásoknak való megfelelés;

| b) | a víz keménysége, pH-értéke, oldottszervesszén-tartalma, illetve bármely más minőségi paramétere, amely befolyásolja a fémek biológiai hozzáférhetőségét, amennyiben a biológiailag hozzáférhető koncentrációt megfelelő biológiai hozzáférhetőségi modell révén határozzák meg.”. |
| --- | --- |

b)

a víz keménysége, pH-értéke, oldottszervesszén-tartalma, illetve bármely más minőségi paramétere, amely befolyásolja a fémek biológiai hozzáférhetőségét, amennyiben a biológiailag hozzáférhető koncentrációt megfelelő biológiai hozzáférhetőségi modell révén határozzák meg.”.

| 7. | a II. és III. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

a II. és III. mellékletet el kell hagyni.

3. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2015. szeptember 14-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 12-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 116. o.

1

(2)  HL C 17., 2013.1.19., 91. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2013. július 2-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. július 22-i határozata.

3

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

4

(5)  HL L 331., 2001.12.15., 1. o.

5

(6)  HL L 348., 2008.12.24., 84. o.

6

(7)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

7

(8)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelete a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/82/EK irányelve az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

12

(13)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o.

13

(14)  HL L 201., 2009.8.1., 36. o.

14

(15)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

15

(16)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

16

(17)  HL L 201., 2009.8.1., 36. o.”

17

(18)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.”;

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelete a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).”

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/82/EK irányelve az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

23

(24)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”;

24

---

I. MELLÉKLET

„X. MELLÉKLET

A VÍZPOLITIKA TERÜLETÉN ELSŐBBSÉGINEK MINŐSÜLŐ ANYAGOK JEGYZÉKE

| Sorszám | CAS-szám (1) | EU-szám (2) | Az elsőbbségi anyag neve (3) | Elsőbbségi veszélyes anyagként azonosítva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | 15972-60-8 | 240-110-8 | Alaklór | |
| (2) | 120-12-7 | 204-371-1 | Antracén | X |
| (3) | 1912-24-9 | 217-617-8 | Atrazin | |
| (4) | 71-43-2 | 200-753-7 | Benzol | |
| (5) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Brómozott difeniléter | X (4) |
| (6) | 7440-43-9 | 231-152-8 | Kadmium és vegyületei | X |
| (7) | 85535-84-8 | 287-476-5 | Klóralkánok, C10-13 | X |
| (8) | 470-90-6 | 207-432-0 | Klórfenvinfosz | |
| (9) | 2921-88-2 | 220-864-4 | Klórpirifosz (etilklórpirifosz) | |
| (10) | 107-06-2 | 203-458-1 | 1,2-diklór-etán | |
| (11) | 75-09-2 | 200-838-9 | Diklór-metán | |
| (12) | 117-81-7 | 204-211-0 | Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP) | X |
| (13) | 330-54-1 | 206-354-4 | Diuron | |
| (14) | 115-29-7 | 204-079-4 | Endoszulfán | X |
| (15) | 206-44-0 | 205-912-4 | Fluorantén | |
| (16) | 118-74-1 | 204-273-9 | Hexaklór-benzol | X |
| (17) | 87-68-3 | 201-765-5 | Hexaklór-butadién | X |
| (18) | 608-73-1 | 210-168-9 | Hexaklór-ciklohexán | X |
| (19) | 34123-59-6 | 251-835-4 | Izoproturon | |
| (20) | 7439-92-1 | 231-100-4 | Ólom és vegyületei | |
| (21) | 7439-97-6 | 231-106-7 | Higany és vegyületei | X |
| (22) | 91-20-3 | 202-049-5 | Naftalin | |
| (23) | 7440-02-0 | 231-111-4 | Nikkel és vegyületei | |
| (24) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Nonilfenol | X (5) |
| (25) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Oktilfenol (6) | |
| (26) | 608-93-5 | 210-172-0 | Pentaklór-benzol | X |
| (27) | 87-86-5 | 201-778-6 | Pentaklór-fenol | |
| (28) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Poliaromás szénhidrogének (PAH) (7) | X |
| (29) | 122-34-9 | 204-535-2 | Simazin | |
| (30) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Tributil-ón vegyületek | X (8) |
| (31) | 12002-48-1 | 234-413-4 | Triklór-benzolok | |
| (32) | 67-66-3 | 200-663-8 | Triklór-metán (kloroform) | |
| (33) | 1582-09-8 | 216-428-8 | Trifluralin | X |
| (34) | 115-32-2 | 204-082-0 | Dikofol | X |
| (35) | 1763-23-1 | 217-179-8 | Perfluoroktán-szulfonát és származékai (PFOS) | X |
| (36) | 124495-18-7 | nem alkalmazható | Kinoxifen | X |
| (37) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Dioxinok és dioxin jellegű vegyületek | X (9) |
| (38) | 74070-46-5 | 277-704-1 | Aklonifen | |
| (39) | 42576-02-3 | 255-894-7 | Bifenox | |
| (40) | 28159-98-0 | 248-872-3 | Cibutrin | |
| (41) | 52315-07-8 | 257-842-9 | Cipermetrin (10) | |
| (42) | 62-73-7 | 200-547-7 | Diklórfosz | |
| (43) | nem alkalmazható | nem alkalmazható | Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD) | X (11) |
| (44) | 76-44-8/1024-57-3 | 200-962-3/213-831-0 | Heptaklór és heptaklór-epoxid | X |
| (45) | 886-50-0 | 212-950-5 | Terbutrin | |

Sorszám

CAS-szám (1)

EU-szám (2)

Az elsőbbségi anyag neve (3)

Elsőbbségi veszélyes anyagként azonosítva

(1)

15972-60-8

240-110-8

Alaklór

(2)

120-12-7

204-371-1

Antracén

X

(3)

1912-24-9

217-617-8

Atrazin

(4)

71-43-2

200-753-7

Benzol

(5)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Brómozott difeniléter

X (4)

(6)

7440-43-9

231-152-8

Kadmium és vegyületei

X

(7)

85535-84-8

287-476-5

Klóralkánok, C10-13

X

(8)

470-90-6

207-432-0

Klórfenvinfosz

(9)

2921-88-2

220-864-4

Klórpirifosz (etilklórpirifosz)

(10)

107-06-2

203-458-1

1,2-diklór-etán

(11)

75-09-2

200-838-9

Diklór-metán

(12)

117-81-7

204-211-0

Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP)

X

(13)

330-54-1

206-354-4

Diuron

(14)

115-29-7

204-079-4

Endoszulfán

X

(15)

206-44-0

205-912-4

Fluorantén

(16)

118-74-1

204-273-9

Hexaklór-benzol

X

(17)

87-68-3

201-765-5

Hexaklór-butadién

X

(18)

608-73-1

210-168-9

Hexaklór-ciklohexán

X

(19)

34123-59-6

251-835-4

Izoproturon

(20)

7439-92-1

231-100-4

Ólom és vegyületei

(21)

7439-97-6

231-106-7

Higany és vegyületei

X

(22)

91-20-3

202-049-5

Naftalin

(23)

7440-02-0

231-111-4

Nikkel és vegyületei

(24)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Nonilfenol

X (5)

(25)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Oktilfenol (6)

(26)

608-93-5

210-172-0

Pentaklór-benzol

X

(27)

87-86-5

201-778-6

Pentaklór-fenol

(28)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Poliaromás szénhidrogének (PAH) (7)

X

(29)

122-34-9

204-535-2

Simazin

(30)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Tributil-ón vegyületek

X (8)

(31)

12002-48-1

234-413-4

Triklór-benzolok

(32)

67-66-3

200-663-8

Triklór-metán (kloroform)

(33)

1582-09-8

216-428-8

Trifluralin

X

(34)

115-32-2

204-082-0

Dikofol

X

(35)

1763-23-1

217-179-8

Perfluoroktán-szulfonát és származékai (PFOS)

X

(36)

124495-18-7

nem alkalmazható

Kinoxifen

X

(37)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Dioxinok és dioxin jellegű vegyületek

X (9)

(38)

74070-46-5

277-704-1

Aklonifen

(39)

42576-02-3

255-894-7

Bifenox

(40)

28159-98-0

248-872-3

Cibutrin

(41)

52315-07-8

257-842-9

Cipermetrin (10)

(42)

62-73-7

200-547-7

Diklórfosz

(43)

nem alkalmazható

nem alkalmazható

Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD)

X (11)

(44)

76-44-8/1024-57-3

200-962-3/213-831-0

Heptaklór és heptaklór-epoxid

X

(45)

886-50-0

212-950-5

Terbutrin

---

(1)

1

CAS: Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat (Chemical Abstracts Service).

(2)  EU-szám: Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzéke (EINECS) vagy Törzskönyvezett Vegyi Anyagok Európai Jegyzéke (ELINCS).

2

(3)  Amennyiben anyagok csoportjait választották ki, kifejezett eltérő rendelkezés hiányában tipikus egyedi képviselőket határoztak meg a környezetminőségi előírások megállapításának összefüggésében.

3

(4)  Kizárólag tetra-, penta-, hexa- és heptabróm-difenil-éter (CAS -számok: 40088-47-9, 32534-81-9, 36483-60-0, illetve 68928-80-3).

4

40088-47-9

(5)  Nonilfenol (CAS 25154-52-3, EU 246-672-0), beleértve a 4-nonilfenol (CAS 104-40-5, EU 203-199-4) és a 4-nonilfenol (elágazó) (CAS 84852-15-3, EU 284-325-5) izomereket.

5

(6)  Oktilfenol (CAS 1806-26-4, EU 217-302-5), beleértve a 4-[1,1’,3,3’-tetrametil-butil]-fenol (CAS 140-66-9, EU 205-426-2) izomert.

6

(7)  Beleértve a benzo[a]pirént (CAS 50-32-8, EU 200-028-5), a benzo[b]fluorantént (CAS 205-99-2, EU 205-911-9), a benzo[g,h,i]perilént (CAS 191-24-2, EU 205-883-8), a benzo[k]fluorantént (CAS 207-08-9, EU 205-916-6), az indeno[1,2,3-cd]pirént (CAS 193-39-5, EU 205-893-2), és kivéve az antracént, a fluorantént és a naftalint, amelyeket külön felsorolás tartalmaz.

7

(8)  Beleértve a tributil-ón-kationt (CAS 36643-28-4).

8

(9)  Ez a következő vegyületekre vonatkozik:

9

| | 7 poliklórozott dibenzo-p-dioxin (PCDD): 2,3,7,8-T4CDD (CAS 1746-01-6), 1,2,3,7,8-P5CDD (CAS 40321-76-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDD (CAS 39227-28-6), 1,2,3,6,7,8-H6CDD (CAS 57653-85-7), 1,2,3,7,8,9-H6CDD (CAS 19408-74-3), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDD (CAS 35822-46-9), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDD (CAS 3268-87-9), |
| --- | --- |

7 poliklórozott dibenzo-p-dioxin (PCDD): 2,3,7,8-T4CDD (CAS 1746-01-6), 1,2,3,7,8-P5CDD (CAS 40321-76-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDD (CAS 39227-28-6), 1,2,3,6,7,8-H6CDD (CAS 57653-85-7), 1,2,3,7,8,9-H6CDD (CAS 19408-74-3), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDD (CAS 35822-46-9), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDD (CAS 3268-87-9),

| | 10 poliklórozott dibenzo-furán (PCDF): 2,3,7,8-T4CDF (CAS 51207-31-9), 1,2,3,7,8-P5CDF (CAS 57117-41-6), 2,3,4,7,8-P5CDF (CAS 57117-31-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDF (CAS 70648-26-9), 1,2,3,6,7,8-H6CDF (CAS 57117-44-9), 1,2,3,7,8,9-H6CDF (CAS 72918-21-9), 2,3,4,6,7,8-H6CDF (CAS 60851-34-5), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDF (CAS 67562-39-4), 1,2,3,4,7,8,9-H7CDF (CAS 55673-89-7), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDF (CAS 39001-02-0), |
| --- | --- |

10 poliklórozott dibenzo-furán (PCDF): 2,3,7,8-T4CDF (CAS 51207-31-9), 1,2,3,7,8-P5CDF (CAS 57117-41-6), 2,3,4,7,8-P5CDF (CAS 57117-31-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDF (CAS 70648-26-9), 1,2,3,6,7,8-H6CDF (CAS 57117-44-9), 1,2,3,7,8,9-H6CDF (CAS 72918-21-9), 2,3,4,6,7,8-H6CDF (CAS 60851-34-5), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDF (CAS 67562-39-4), 1,2,3,4,7,8,9-H7CDF (CAS 55673-89-7), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDF (CAS 39001-02-0),

| | 12 dioxin jellegű poliklórozott bifenil (PCB-DL): 3,3’,4,4’-T4CB (PCB 77, CAS 32598-13-3), 3,3’,4’,5-T4CB (PCB 81, CAS 70362-50-4), 2,3,3’,4,4’-P5CB (PCB 105, CAS 32598-14-4), 2,3,4,4’,5-P5CB (PCB 114, CAS 74472-37-0), 2,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 118, CAS 31508-00-6), 2,3’,4,4’,5’-P5CB (PCB 123, CAS 65510-44-3), 3,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 126, CAS 57465-28-8), 2,3,3’,4,4’,5-H6CB (PCB 156, CAS 38380-08-4), 2,3,3’,4,4’,5’-H6CB (PCB 157, CAS 69782-90-7), 2,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 167, CAS 52663-72-6), 3,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 169, CAS 32774-16-6), 2,3,3’,4,4’,5,5’-H7CB (PCB 189, CAS 39635-31-9). |
| --- | --- |

12 dioxin jellegű poliklórozott bifenil (PCB-DL): 3,3’,4,4’-T4CB (PCB 77, CAS 32598-13-3), 3,3’,4’,5-T4CB (PCB 81, CAS 70362-50-4), 2,3,3’,4,4’-P5CB (PCB 105, CAS 32598-14-4), 2,3,4,4’,5-P5CB (PCB 114, CAS 74472-37-0), 2,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 118, CAS 31508-00-6), 2,3’,4,4’,5’-P5CB (PCB 123, CAS 65510-44-3), 3,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 126, CAS 57465-28-8), 2,3,3’,4,4’,5-H6CB (PCB 156, CAS 38380-08-4), 2,3,3’,4,4’,5’-H6CB (PCB 157, CAS 69782-90-7), 2,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 167, CAS 52663-72-6), 3,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 169, CAS 32774-16-6), 2,3,3’,4,4’,5,5’-H7CB (PCB 189, CAS 39635-31-9).

(10)  Az 52315-07-8 CAS-szám egy cipermetrin-izomerkeverékre vonatkozik: alfa-cipermetrin (CAS 67375-30-8), béta-cipermetrin (CAS 65731-84-2), théta-cipermetrin (CAS 71697-59-1) és zéta-cipermetrin (52315-07-8).

10

(11)  Ez az 1,3,5,7,9,11-hexabróm-ciklododekánra (CAS 25637-99-4), az 1,2,5,6,9,10-hexabróm-ciklododekánra (CAS 3194-55-6), az α-hexabróm-ciklododekánra (CAS 134237-50-6), a β-hexabróm-ciklododekánra (CAS 134237-51-7) és a γ-hexabróm-ciklododekánra (CAS 134237-52-8) vonatkozik.”

11

---

II. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

AZ ELSŐBBSÉGI ANYAGOKRA ÉS BIZONYOS EGYÉB SZENNYEZŐ ANYAGOKRA VONATKOZÓ KÖRNYEZETMINŐSÉGI ELŐÍRÁSOK

A. RÉSZ:   KÖRNYEZETMINŐSÉGI ELŐÍRÁSOK (EQS)

| AA | : | éves átlagérték. |
| --- | --- | --- |
| MAC | : | maximálisan megengedhető koncentráció. |
| Mértékegység | : | [μg/l] a (4)–(7) oszlop esetén,
  [μg/kg nedves tömeg] a (8) oszlop esetén. |

AA

:

éves átlagérték.

MAC

:

maximálisan megengedhető koncentráció.

Mértékegység

:

[μg/l] a (4)–(7) oszlop esetén,

[μg/kg nedves tömeg] a (8) oszlop esetén.

| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorszám | Anyag neve | CAS-szám (1) | AA-EQS (2)

  Szárazföldi felszíni vizek (3) | AA-EQS (2)

  Egyéb felszíni vizek | MAC-EQS (4)

  Szárazföldi felszíni vizek (3) | MAC-EQS (4)

  Egyéb felszíni vizek | EQS
  Bióta (12) |
| (1) | Alaklór | 15972-60-8 | 0,3 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | |
| (2) | Antracén | 120-12-7 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | |
| (3) | Atrazin | 1912-24-9 | 0,6 | 0,6 | 2,0 | 2,0 | |
| (4) | Benzol | 71-43-2 | 10 | 8 | 50 | 50 | |
| (5) | Brómozott difeniléterek (5) | 32534-81-9 | | | 0,14 | 0,014 | 0,0085 |
| (6) | Kadmium és vegyületei
  (a vízkeménységi osztályoktól függően) (6) | 7440-43-9 | ≤ 0,08 (1. osztály)
  0,08 (2. osztály)
  0,09 (3. osztály)
  0,15 (4. osztály)
  0,25 (5. osztály) | 0,2 | ≤ 0,45 (1. osztály)
  0,45 (2. osztály)
  0,6 (3. osztály)
  0,9 (4. osztály)
  1,5 (5. osztály) | ≤ 0,45 (1. osztály)
  0,45 (2. osztály)
  0,6 (3. osztály)
  0,9 (4. osztály)
  1,5 (5. osztály) | |
| (6a) | Széntetraklorid (7) | 56-23-5 | 12 | 12 | nem alkalmaz-ható | nem alkalmaz-ható | |
| (7) | C10-13 Klóralkánok (8) | 85535-84-8 | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 | |
| (8) | Klórfenvinfosz | 470-90-6 | 0,1 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | |
| (9) | Klórpirifosz (etilklórpirifosz) | 2921-88-2 | 0,03 | 0,03 | 0,1 | 0,1 | |
| (9a) | Ciklodién peszticidek: | Aldrin (7) |

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

Sorszám

Anyag neve

CAS-szám (1)

AA-EQS (2)

Szárazföldi felszíni vizek (3)

AA-EQS (2)

Egyéb felszíni vizek

MAC-EQS (4)

Szárazföldi felszíni vizek (3)

MAC-EQS (4)

Egyéb felszíni vizek

EQS

Bióta (12)

(1)

Alaklór

15972-60-8

0,3

0,3

0,7

0,7

(2)

Antracén

120-12-7

0,1

0,1

0,1

0,1

(3)

Atrazin

1912-24-9

0,6

0,6

2,0

2,0

(4)

Benzol

71-43-2

10

8

50

50

(5)

Brómozott difeniléterek (5)

32534-81-9

0,14

0,014

0,0085

(6)

Kadmium és vegyületei

(a vízkeménységi osztályoktól függően) (6)

7440-43-9

≤ 0,08 (1. osztály)

0,08 (2. osztály)

0,09 (3. osztály)

0,15 (4. osztály)

0,25 (5. osztály)

0,2

≤ 0,45 (1. osztály)

0,45 (2. osztály)

0,6 (3. osztály)

0,9 (4. osztály)

1,5 (5. osztály)

≤ 0,45 (1. osztály)

0,45 (2. osztály)

0,6 (3. osztály)

0,9 (4. osztály)

1,5 (5. osztály)

(6a)

Széntetraklorid (7)

56-23-5

12

12

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(7)

C10-13 Klóralkánok (8)

85535-84-8

0,4

0,4

1,4

1,4

(8)

Klórfenvinfosz

470-90-6

0,1

0,1

0,3

0,3

(9)

Klórpirifosz (etilklórpirifosz)

2921-88-2

0,03

0,03

0,1

0,1

(9a)

Ciklodién peszticidek:

Aldrin (7)

| | Dieldrin (7) |
| --- | --- |

Dieldrin (7)

| | Endrin (7) |
| --- | --- |

Endrin (7)

| | Izodrin (7) |
| --- | --- |

Izodrin (7)

309-00-2

60-57-1

72-20-8

465-73-6

Σ = 0,01

Σ = 0,005

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(9b)

Összes DDT (7)
   (9)

nem alkalmazható

0,025

0,025

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

para-para-DDT (7)

50-29-3

0,01

0,01

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(10)

1,2-diklóretán

107-06-2

10

10

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(11)

Diklór-metán

75-09-2

20

20

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(12)

Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP)

117-81-7

1,3

1,3

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(13)

Diuron

330-54-1

0,2

0,2

1,8

1,8

(14)

Endoszulfán

115-29-7

0,005

0,0005

0,01

0,004

(15)

Fluorantén

206-44-0

0,0063

0,0063

0,12

0,12

30

(16)

Hexaklór-benzol

118-74-1

0,05

0,05

10

(17)

Hexaklór-butadién

87-68-3

0,6

0,6

55

(18)

Hexaklór-ciklohexán

608-73-1

0,02

0,002

0,04

0,02

(19)

Izoproturon

34123-59-6

0,3

0,3

1,0

1,0

(20)

Ólom és vegyületei

7439-92-1

1,2 (13)

1,3

14

14

(21)

Higany és vegyületei

7439-97-6

0,07

0,07

20

(22)

Naftalin

91-20-3

2

2

130

130

(23)

Nikkel és vegyületei

7440-02-0

4 (13)

8,6

34

34

(24)

Nonilfenolok

(4-nonilfenol)

84852-15-3

0,3

0,3

2,0

2,0

(25)

Oktilfenolok

(4-[1,1′,3,3′-tetrametil-butil]fenol)

140-66-9

0,1

0,01

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(26)

Pentaklór-benzol

608-93-5

0,007

0,0007

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(27)

Pentaklór-fenol

87-86-5

0,4

0,4

1

1

(28)

Poliaromás szénhidrogének (PAH) (11)

nem alkalmaz-ható

nem alkalmazható

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

Benzo[a]pirén

50-32-8

1,7 × 10–4

1,7 × 10–4

0,27

0,027

5

Benzo[b]fluorantén

205-99-2

lásd a 11.lábjegyzetet

lásd a 11. lábjegyzetet

0,017

0,017

lásd a 11. lábjegyzetet

Benzo[k]fluorantén

207-08-9

lásd a 11. lábjegyzetet

lásd a 11. lábjegyzetet

0,017

0,017

lásd a 11. lábjegyzetet

Benzo[g,h,i]perilén

191-24-2

lásd a 11. lábjegyzetet

lásd a 11. lábjegyzetet

8,2 × 10–3

8,2 × 10–4

lásd a 11. lábjegyzetet

Indeno[1,2,3-cd]pirén

193-39-5

lásd a 11. lábjegyzetet

lásd a 11. lábjegyzetet

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

lásd a 11. lábjegyzetet

(29)

Simazin

122-34-9

1

1

4

4

(29a)

Tetraklór-etilén (7)

127-18-4

10

10

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(29b)

Triklór-etilén (7)

79-01-6

10

10

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(30)

Tributil-ón vegyületek (tributil-ón-kation)

36643-28-4

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

(31)

Triklór-benzolok

12002-48-1

0,4

0,4

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(32)

Triklór-metán

67-66-3

2,5

2,5

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(33)

Trifluralin

1582-09-8

0,03

0,03

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

(34)

Dikofol

115-32-2

1,3 × 10–3

3,2 × 10–5

nem alkalmaz-ható (10)

nem alkalmaz-ható (10)

33

(35)

Perfluoroktán-szulfonát és származékai (PFOS)

1763-23-1

6,5 × 10–4

1,3 × 10–4

36

7,2

9,1

(36)

Kinoxifen

124495-18-7

0,15

0,015

2,7

0,54

(37)

Dioxinok és dioxin jellegű vegyületek

Lásd a 10. lábjegyzetet a 2000/60/EK irányelv X. mellékletében

nem alkalmaz-ható

nem alkalmaz-ható

PCDD + PCDF + PCB-DL

0,0065 μg.kg–1 TEQ (14)

(38)

Aklonifen

74070-46-5

0,12

0,012

0,12

0,012

(39)

Bifenox

42576-02-3

0,012

0,0012

0,04

0,004

(40)

Cibutrin

28159-98-0

0,0025

0,0025

0,016

0,016

(41)

Cipermetrin

52315-07-8

8 × 10–5

8 × 10–6

6 × 10–4

6 × 10–5

(42)

Diklórfosz

62-73-7

6 × 10–4

6 × 10–5

7 × 10–4

7 × 10–5

(43)

Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD)

Lásd a 12. lábjegyzetet a 2000/60/EK irányelv X. mellékleté-ben

0,0016

0,0008

0,5

0,05

167

(44)

Heptaklór és heptaklór-epoxid

76-44-8/1024-57-3

2 × 10–7

1 × 10–8

3 × 10–4

3 × 10–5

6,7 × 10–3

(45)

Terbutrin

886-50-0

0,065

0,0065

0,34

0,034

---

(1)  CAS: Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat (Chemical Abstracts Service).

1

(2)  Ez a paraméter az éves átlagértékben kifejezett EQS (AA-EQS). Más előírás hiányában az összes izomer koncentrációjára vonatkozik.

2

(3)  A szárazföldi felszíni vizek a folyókat, tavakat és kapcsolódó mesterséges vagy jelentősen módosított víztesteket foglalják magukban.

3

(4)  Ez a paraméter a maximálisan megengedhető koncentrációban kifejezett környezetminőségi előírás (MAC-EQS). Amennyiben a MAC-EQS oszlopban »nem alkalmazható« szerepel, ott úgy tekinthető, hogy az AA-EQS értékek védelmet biztosítanak a rövid távú szennyezési csúcskoncentrációkkal szemben is folyamatos bevezetések esetén, mivel ezek az értékek jelentősen alacsonyabbak az akut toxicitás alapján meghatározott értékeknél.

4

(5)  A brómozott difeniléterek (5. sorszám) alá tartozó elsőbbségi anyagok csoportja tekintetében az EQS a 28., 47., 99., 100., 153. és 154. számú rokonvegyületek koncentrációjának összegére vonatkozik.

5

(6)  A kadmium és vegyületei esetében (6. sorszám) az EQS-értékek a víz keménységétől függően változnak öt osztálykategória szerint (1. osztály: < 40 mg CaCO3/l, 2. osztály: 40-től < 50 mg CaCO3/l, 3. osztály: 50-től < 100 mg CaCO3/l, 4. osztály: 100-tól < 200 mg CaCO3/l és 5. osztály: ≥ 200 mg CaCO3/l).

6

3

3

3

3

3

(7)  Ez az anyag nem elsőbbségi anyag, hanem azon egyéb szennyező anyagok egyike, amelyek esetében az EQS azonos a 2009. január 13. előtt alkalmazott jogszabályban meghatározottakkal.

7

(8)  Ezen anyagcsoporthoz nem adnak meg indikatív paramétert. Az indikatív paraméter(eke)t az elemzési módszer segítségével kell meghatározni.

8

(9)  Az összes DDT az 1,1,1-triklór-2,2-bisz[p-klórfenil]-etán (CAS-szám: 50-29-3; EU-szám: 200-024-3), az 1,1,1-triklór-2-[o-klórfenil]-2-[p-klórfenil]-etán (CAS-szám: 789-02-6; EU-szám: 212-332-5), az 1,1-diklór-2,2-bisz[p-klórfenil]-etilén (CAS-szám: 72-55-9; EU-szám: 200-784-6) és az 1,1-diklór-2,2-bisz[p-klórfenil]-etán (CAS-szám: 72-54-8; EU-szám: 200-783-0) izomerek összegét jelenti.

9

(10)  Nem áll rendelkezésre elegendő információ a MAC-EQS ezen anyagokra történő megállapításához.

10

(11)  Az elsőbbségi anyagok poliaromás szénhidrogének (PAH) elnevezésű csoportja (28. sorszám) esetén a biótára vonatkozó EQS és a megfelelő, vízre vonatkozó AA-EQS a benzo[a]pirén koncentrációjára vonatkozik, és annak a toxicitásán alapul. A benzo[a]pirén markernek tekinthető a többi PAH tekintetében, ezért csak a benzo[a]pirént kell monitorozni a biótára vonatkozó EQS-sel és a megfelelő, vízre vonatkozó AA-EQS-sel történő összehasonlítás céljából.

11

(12)  Eltérő rendelkezés hiányában a biótára vonatkozó EQS halakra vonatkozik. Lehetséges ehelyett alternatív bióta-taxon vagy más mátrix monitorozása is, amennyiben az alkalmazott EQS azonos szintű védelmet biztosít. A 15. (Fluorantén) és 28. (PAH) sorszámú anyag esetében a biótára vonatkozó EQS rákokra és puhatestűekre vonatkozik. A kémiai állapot értékelésének alkalmazásában a fluorantén és a PAH halakban való monitorozása nem megfelelő eljárás. A 37. sorszámú anyag (Dioxinok és dioxin jellegű vegyületek) esetében a biótára vonatkozó EQS halakra, rákokra és puhatestűekre vonatkozik; összhangban az élelmiszerekben a dioxinok, dioxinszerű PCB-k és a nem dioxinszerű PCB-k felső határértékei tekintetében az 1881/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. december 2-i 1259/2011/EU bizottsági rendelet (HL L 320., 2011.12.3., 18. o.) mellékletének 5.3. pontjával.

12

(13)  Ezek az EQS-ek az anyagok biológiailag hozzáférhető koncentrációjára vonatkoznak.

13

(14)  PCDD: poliklórozott dibenzo-p-dioxinok, PCDF: poliklórozott dibenzofuránok, PCB-DL: dioxin jellegű poliklórozott bifenilek, TEQ: toxicitási egyenértékek az Egészségügyi Világszervezet 2005-ös toxicitási egyenérték-tényezőinek megfelelően.”

14

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/18

---

A BIZOTTSÁG 805/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. augusztus 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 122,6 |
| ZZ | 122,6 |
| 0805 50 10 | AR | 119,4 |
| CL | 122,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 140,2 |
| ZA | 108,3 |
| ZZ | 112,1 |
| 0806 10 10 | EG | 175,3 |
| MA | 135,8 |
| TR | 144,0 |
| ZZ | 151,7 |
| 0808 10 80 | AR | 181,4 |
| BR | 108,7 |
| CL | 122,9 |
| CN | 88,5 |
| NZ | 129,1 |
| US | 130,9 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 125,4 |
| 0808 30 90 | AR | 196,9 |
| CL | 148,9 |
| TR | 147,9 |
| ZA | 88,2 |
| ZZ | 145,5 |
| 0809 30 | TR | 143,1 |
| ZZ | 143,1 |
| 0809 40 05 | BA | 49,8 |
| MK | 59,8 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 55,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

122,6

ZZ

122,6

0805 50 10

AR

119,4

CL

122,7

TR

70,0

UY

140,2

ZA

108,3

ZZ

112,1

0806 10 10

EG

175,3

MA

135,8

TR

144,0

ZZ

151,7

0808 10 80

AR

181,4

BR

108,7

CL

122,9

CN

88,5

NZ

129,1

US

130,9

ZA

116,3

ZZ

125,4

0808 30 90

AR

196,9

CL

148,9

TR

147,9

ZA

88,2

ZZ

145,5

0809 30

TR

143,1

ZZ

143,1

0809 40 05

BA

49,8

MK

59,8

XS

57,7

ZZ

55,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 24.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/20

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 80. számú előírása – Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 03. módosítássorozat – hatálybalépés időpontja: 2012. július 26.

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az ülésekre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Járműtípus ülésrögzítéseire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az ülések egy járműtípusba történő beépítésére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az üléstípus és/vagy a járműtípus módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

12.

| 13. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

13.

FÜGGELÉKEK

| 1. | Az ülések 5. szakasz szerinti és/vagy a rögzítések 6.1.2. szakasz szerinti és/vagy az oldalra néző ülések beszerelésének a 7. függelék 3. szakasza szerinti vizsgálatára irányuló eljárások |
| --- | --- |

1.

| 2. | A járművön lévő rögzítések vizsgálati módszere a 6.1.1. szakasz alkalmazásában |
| --- | --- |

2.

| 3. | A végrehajtandó mérések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az elfogadhatósági kritériumok meghatározása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A statikus vizsgálat követelményei és módszere |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üléstámlák hátsó részének energiaelnyelési jellemzői |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az oldalra néző üléseken helyet foglaló utasok 7.4.4. szakasz szerinti védelmére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

7.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés üléstípus vagy -típusok szilárdság tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 80. számú előírás alapján |
| --- | --- |

1.

| 2. | Értesítés ülések rögzítései szilárdság tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 80. számú előírás alapján |
| --- | --- |

2.

| 3. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eljárás a H pont helye és a gépjárműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben felvett tényleges dőlésszöge meghatározására |
| --- | --- |

4.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ezen előírás a következőkre vonatkozik:






  a) | a II., III. és B osztályú, M2 és M3 kategóriájú (1) járművek menetirányba beépítendő ülései; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ezen előírás a következőkre vonatkozik:

a)

a II., III. és B osztályú, M2 és M3 kategóriájú (1) járművek menetirányba beépítendő ülései;

| b) | a II., III. és B osztályú, M2 és M3 kategóriájú (1) járművek, azok üléseinek rögzítései és beépítése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a II., III. és B osztályú, M2 és M3 kategóriájú (1) járművek, azok üléseinek rögzítései és beépítése tekintetében;

| c) | nem vonatkozik hátrafelé néző ülésekre vagy az ilyen ülésekre szerelt fejtámlákra. |
| --- | --- |

c)

nem vonatkozik hátrafelé néző ülésekre vagy az ilyen ülésekre szerelt fejtámlákra.

| 1.2. | A 17. előírás szerint jóváhagyott M2 kategóriájú (1) járműveket a gyártó kérésére ezen előírás követelményeinek megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

1.2.

A 17. előírás szerint jóváhagyott M2 kategóriájú (1) járműveket a gyártó kérésére ezen előírás követelményeinek megfelelőnek kell tekinteni.

| 1.3. | Azokat a járműveket, amelyeknek egyes üléseire a 14. előírás 7.4. szakaszában előírt eltérések érvényesek, ezen előírás szerint kell jóváhagyni. |
| --- | --- |

1.3.

Azokat a járműveket, amelyeknek egyes üléseire a 14. előírás 7.4. szakaszában előírt eltérések érvényesek, ezen előírás szerint kell jóváhagyni.

| 1.4. | A (II., III. és B osztályú,) M2 kategóriájú és a (II., III. és B osztályú,) M3 kategóriájú járművekbe tilos oldalra néző üléseket szerelni. |
| --- | --- |

1.4.

A (II., III. és B osztályú,) M2 kategóriájú és a (II., III. és B osztályú,) M3 kategóriájú járművekbe tilos oldalra néző üléseket szerelni.

| 1.5. | A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat, valamint a szerződő fél jóváhagyó hatóságának beleegyezésével jóváhagyás adható a (III. vagy B osztály) M3 kategóriájába tartozó, 10 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű, oldalra néző ülésekkel felszerelt járművekre, feltéve, hogy ezek az oldalra néző ülések a jármű hátsó részében egy csoportban találhatók, legfeljebb tíz ülésből álló integrált részt képezve. Az ilyen oldalra néző üléseket legalább egy fejtámlával, valamint egy övvisszahúzóval felszerelt olyan kétpontos övvel kell ellátni, amely a 16. számú előírás szerint kapott típusjóváhagyást. Továbbá a biztonsági öveik rögzítéseinek meg kell felelniük a 14. számú előírásban meghatározott követelményeken alapuló méret- és szilárdsági követelményeknek. Azt azonban figyelembe kell venni, hogy az ülés oldalra és nem menetirányba néz, és ez alapján nem lehet mentesülni a vizsgálatok és ellenőrzések alól. Az értesítésen (2. melléklet) megjegyzésként fel kell tüntetni, hogy e szakasz alapján engedélyezték az oldalra néző üléseket. Ilyen jóváhagyást azonban 2014. november 1-je után, illetve az oldalra néző ülések egységes vizsgálatára vonatkozó rendelkezések (azaz ezen előírás), valamint az ilyen ülésekre a biztonsági övek rögzítései tekintetében vonatkozó rendelkezések (azaz a 14. számú előírás) és a biztonsági övekkel felszerelt járművekre vonatkozó rendelkezések (azaz a 16. számú előírás) elfogadásának napja után, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb, már nem lehet megadni. |
| --- | --- |

1.5.

A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat, valamint a szerződő fél jóváhagyó hatóságának beleegyezésével jóváhagyás adható a (III. vagy B osztály) M3 kategóriájába tartozó, 10 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű, oldalra néző ülésekkel felszerelt járművekre, feltéve, hogy ezek az oldalra néző ülések a jármű hátsó részében egy csoportban találhatók, legfeljebb tíz ülésből álló integrált részt képezve. Az ilyen oldalra néző üléseket legalább egy fejtámlával, valamint egy övvisszahúzóval felszerelt olyan kétpontos övvel kell ellátni, amely a 16. számú előírás szerint kapott típusjóváhagyást. Továbbá a biztonsági öveik rögzítéseinek meg kell felelniük a 14. számú előírásban meghatározott követelményeken alapuló méret- és szilárdsági követelményeknek. Azt azonban figyelembe kell venni, hogy az ülés oldalra és nem menetirányba néz, és ez alapján nem lehet mentesülni a vizsgálatok és ellenőrzések alól. Az értesítésen (2. melléklet) megjegyzésként fel kell tüntetni, hogy e szakasz alapján engedélyezték az oldalra néző üléseket. Ilyen jóváhagyást azonban 2014. november 1-je után, illetve az oldalra néző ülések egységes vizsgálatára vonatkozó rendelkezések (azaz ezen előírás), valamint az ilyen ülésekre a biztonsági övek rögzítései tekintetében vonatkozó rendelkezések (azaz a 14. számú előírás) és a biztonsági övekkel felszerelt járművekre vonatkozó rendelkezések (azaz a 16. számú előírás) elfogadásának napja után, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb, már nem lehet megadni.

| 1.6. | Az 1.4. szakasz nem vonatkozik a mentőautókra, valamint a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők számára készült járművekre. |
| --- | --- |

1.6.

Az 1.4. szakasz nem vonatkozik a mentőautókra, valamint a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős erők számára készült járművekre.

| 1.7. | Az 1.4. szakasz nem vonatkozik a (II., III. vagy B osztály) M3 kategóriájába tartozó, 10 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű, oldalra néző ülésekkel felszerelt járművekre, amennyiben teljesülnek a 7.4. szakasz előírásai. |
| --- | --- |

1.7.

Az 1.4. szakasz nem vonatkozik a (II., III. vagy B osztály) M3 kategóriájába tartozó, 10 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű, oldalra néző ülésekkel felszerelt járművekre, amennyiben teljesülnek a 7.4. szakasz előírásai.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „ülés jóváhagyása”: valamely üléstípus alkatrészként történő jóváhagyása a menetirányba néző ülések utasainak védelme szempontjából, az ülések szilárdságára és az ülésháttámlák kialakítására tekintettel;

2.2.   „jármű jóváhagyása”: valamely járműtípus jóváhagyása a járműszerkezet ülések rögzítésére szolgáló részeinek szilárdsága és az ülések beszerelése szempontjából;

2.3.   „üléstípus”: olyan ülések, amelyek nem különböznek lényegesen egymástól az alábbi, szilárdságukra és ellenálló képességükre hatással bíró jellemzők tekintetében:

2.4.   „járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek lényegesen egymástól:

2.5.   „ülés”: a valószínűleg a jármű szerkezetéhez erősített olyan szerkezet, beleértve annak kárpitozását és a felszerelésére szolgáló szerelvényeket is, amely egy vagy több felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. Irányától függően az ülés:

2.5.1.   „menetirányba néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű eleje felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10°-nál vagy – 10°-nál kisebb szöget zár be;

2.5.2.   „hátrafelé néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű hátulja felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10o-nál vagy – 10o-nál kisebb szöget zár be;

2.5.3.   „oldalra néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű oldala felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával 90o (± 10o)-ot zár be;

2.6.   „egyedi ülés”: egyetlen ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés;

2.7.   „kettős ülés”: két egymás mellett ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés; két egymás mellett elhelyezett, de egymással összeköttetésben nem levő ülést két egyedi ülésnek kell tekinteni;

2.8.   „üléssor”: három vagy több egymás mellett ülő utas elhelyezésére tervezett és kialakított ülés; több, egymás mellett elhelyezett egyedi vagy kettős ülés nem tekintendő üléssornak;

2.9.   „üléspárna”: az ülésnek közel vízszintesen elhelyezkedő része, amely egy ülő utas alátámasztására szolgál;

2.10.   „ülésháttámla”: az ülés azon közel függőleges része, melynek feladata az utas hátának, vállainak és – ha lehet – fejének megtámasztása;

2.11.   „beállítórendszer”: az a szerkezet, amellyel az ülés vagy annak részei az ülésen helyet foglaló személy testalkatának megfelelő helyzetbe állíthatók;

2.12.   „elmozdítórendszer”: olyan szerkezet, amely az utasok beszállásának megkönnyítése céljából lehetővé teszi az ülésnek vagy az ülés egy részének oldalirányú vagy hosszirányú, közbenső rögzített helyzet nélküli elmozdítását;

2.13.   „reteszelőrendszer”: olyan szerkezet, amely biztosítja, hogy az ülés és annak részei használati helyzetben maradjanak;

2.14.   „rögzítés”: a jármű padlójának vagy karosszériájának az a része, amelyhez az ülés hozzáerősíthető;

2.15.   „rögzítőelemek”: csavarok és más olyan alkatrészek, amelyekkel az ülést a járműhöz rögzítik;

2.16.   „vizsgálókocsi”: a frontális ütközéssel járó közúti balesetek dinamikus reprodukálására készített és használt berendezés;

2.17.   „segédülés”: a próbabábu számára szolgáló, a vizsgálókocsira a vizsgálandó ülés mögött felszerelt ülés. Ez egy olyan ülést képvisel, amelyet a járművön a vizsgált ülés mögött használnak;

2.18.   „vonatkoztatási sík”: a próbabábu sarkainak érintkezési pontjain átmenő sík, amely a gépjárműveken elfoglalt ülő helyzetben a H pont és a törzs tényleges dőlésszögének a 4. melléklet előírásaival összhangban történő meghatározására szolgál;

2.19.   „vonatkoztatási magasság”: az ülőhely vonatkoztatási sík feletti legmagasabb pontjának magassága;

2.20.   „próbabábu”: menetirányba néző ülések esetében a Hybrid II vagy III előírásnak (2) megfelelő bábu, oldalra néző ülések esetében pedig a 95. számú előírás 6. melléklete szerinti, az oldalirányú ütközés vizsgálatához használt próbabábura vonatkozó előírásoknak megfelelő bábu;

2.21.   „vonatkoztatási zóna”: az a tér, amely két egymástól 400 mm-re lévő, függőleges hosszirányú és a H pontra szimmetrikus sík között helyezkedik el, és amelyet a 21. előírás 1. mellékletében leírt fejidom függőleges helyzetből vízszintes helyzetbe való forgatása határoz meg. A készüléket a 21. előírás 1. mellékletében leírt módon kell elhelyezni, és azt a 840 mm-es legnagyobb hosszméretre és a 736 mm-es legkisebb hosszméretre kell beállítani az említett tér maradványkorlátozása céljából;

2.22.   „hárompontos biztonsági öv”: ezen előírás alkalmazásában a háromnál több rögzítési ponttal rendelkező biztonsági öveket is magában foglalja;

2.23.   „ülésosztás”: az egymás mögötti, azonos irányba néző ülések vízszintes távolsága az egyik ülés háttámlája párnázatának elülső oldalától az előtte lévő ülés háttámlája párnázatának hátsó pontjáig, a padlótól 620 mm magasságban mérve.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | Az ülésre vonatkozó jóváhagyási kérelmet az ülés gyártója vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

Az ülésre vonatkozó jóváhagyási kérelmet az ülés gyártója vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.2.

A járműre vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.3. | Az ülésre vagy a járműre vonatkozó jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:






  3.3.1. | ülés jóváhagyása esetén:






  3.3.1.1. | az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek részletes leírása; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Az ülésre vagy a járműre vonatkozó jóváhagyási kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbiakban felsorolt dokumentumokat, melyeknek a következő adatokat kell tartalmazniuk:

3.3.1.

ülés jóváhagyása esetén:

3.3.1.1.

az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek részletes leírása;

| 3.3.1.2. | az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

az ülés, a rögzítőelemei, valamint a beállító-, elmozdító- és reteszelőrendszerek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai;

| 3.3.2. | jármű jóváhagyása esetén:






  3.3.2.1. | a járműszerkezet rögzítésre használt részeinek részletes leírása; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

jármű jóváhagyása esetén:

3.3.2.1.

a járműszerkezet rögzítésre használt részeinek részletes leírása;

| 3.3.2.2. | a jármű rögzítésre használt részeinek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

a jármű rögzítésre használt részeinek megfelelő méretarányú és részletességű rajzai.

| 3.4. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak át kell adni a következőket:






  3.4.1. | ülés jóváhagyása esetén a jóváhagyásra előterjesztett üléstípus két mintadarabja; |
| --- | --- | --- |

3.4.

A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak át kell adni a következőket:

3.4.1.

ülés jóváhagyása esetén a jóváhagyásra előterjesztett üléstípus két mintadarabja;

| 3.4.2. | jármű jóváhagyása esetén a járműszerkezet része. |
| --- | --- |

3.4.2.

jármű jóváhagyása esetén a járműszerkezet része.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Amennyiben az ezen előírás alapján jóváhagyásra benyújtott ülés megfelel az alábbi 5. szakasz vonatkozó követelményeinek, az üléstípus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.1.

Amennyiben az ezen előírás alapján jóváhagyásra benyújtott ülés megfelel az alábbi 5. szakasz vonatkozó követelményeinek, az üléstípus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.2. | Amennyiben az ezen előírás alapján jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz vonatkozó követelményeinek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni. |
| --- | --- |

4.2.

Amennyiben az ezen előírás alapján jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az alábbi 6. és 7. szakasz vonatkozó követelményeinek, a járműtípus jóváhagyását meg kell adni.

| 4.3. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több üléstípushoz vagy járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.3.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több üléstípushoz vagy járműtípushoz.

| 4.4. | Egy üléstípusnak és/vagy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. és/vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

4.4.

Egy üléstípusnak és/vagy járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. és/vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 4.5. | Minden olyan ülésen, amely megfelel egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott üléstípusnak, és minden olyan járművön, amely megfelel egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.5.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Minden olyan ülésen, amely megfelel egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott üléstípusnak, és minden olyan járművön, amely megfelel egy, az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.5.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

| 4.5.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.5.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.5.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.6. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.7. | A jóváhagyási jelet esettől függően az ülésen vagy az üléseken vagy a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.7.

A jóváhagyási jelet esettől függően az ülésen vagy az üléseken vagy a gyártó által a járműre erősített adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.8. | A 3. melléklet példákat tartalmaz a jóváhagyási jelek elrendezésére. |
| --- | --- |

4.8.

A 3. melléklet példákat tartalmaz a jóváhagyási jelek elrendezésére.

5.   AZ ÜLÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 5.1. | Minden menetirányba néző üléstípust vagy az 1. függelék (dinamikus vizsgálat), vagy az 5. és 6. függelék (statikus vizsgálat) követelményei szerint kell vizsgálni, a gyártó kérése szerint. |
| --- | --- |

5.1.

Minden menetirányba néző üléstípust vagy az 1. függelék (dinamikus vizsgálat), vagy az 5. és 6. függelék (statikus vizsgálat) követelményei szerint kell vizsgálni, a gyártó kérése szerint.

| 5.2. | Az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az 1. mellékletben található mintának megfelelő értesítésen fel kell tüntetni, hogy az üléstípust milyen vizsgálatnak vetették alá. |
| --- | --- |

5.2.

Az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az 1. mellékletben található mintának megfelelő értesítésen fel kell tüntetni, hogy az üléstípust milyen vizsgálatnak vetették alá.

| 5.3. | Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni. |
| --- | --- |

5.3.

Valamennyi beállító- és elmozdítórendszert automatikusan működő reteszelőrendszerrel kell ellátni.

| 5.4. | A vizsgálat után a beállító- és reteszelőrendszereknek nem szükséges tökéletesen működőképesnek maradniuk. |
| --- | --- |

5.4.

A vizsgálat után a beállító- és reteszelőrendszereknek nem szükséges tökéletesen működőképesnek maradniuk.

| 5.5. | A 3 500 kg legnagyobb tömeget meg nem haladó M2 kategóriájú járművek összes szélső első ülésére fejtámlát kell felszerelni. Ennek a fejtámlának meg kell felelnie a 03. módosítássorozattal módosított 25. számú előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

5.5.

A 3 500 kg legnagyobb tömeget meg nem haladó M2 kategóriájú járművek összes szélső első ülésére fejtámlát kell felszerelni. Ennek a fejtámlának meg kell felelnie a 03. módosítássorozattal módosított 25. számú előírás követelményeinek.

6.   JÁRMŰTÍPUS ÜLÉSRÖGZÍTÉSEIRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 6.1. | A jármű ülésrögzítéseinek ellen kell állniuk:






  6.1.1. | vagy a 2. függelékben leírt vizsgálatnak; |
| --- | --- | --- |

6.1.

A jármű ülésrögzítéseinek ellen kell állniuk:

6.1.1.

vagy a 2. függelékben leírt vizsgálatnak;

| 6.1.2. | vagy, ha az ülés a vizsgált járműszerkezetre van szerelve, az 1. függelékben leírt vizsgálatnak. Az ülésnek nem kell jóváhagyott típusúnak lennie, feltéve, hogy megfelel a fent említett függelék 3.2.1. szakasza követelményeinek. |
| --- | --- |

6.1.2.

vagy, ha az ülés a vizsgált járműszerkezetre van szerelve, az 1. függelékben leírt vizsgálatnak. Az ülésnek nem kell jóváhagyott típusúnak lennie, feltéve, hogy megfelel a fent említett függelék 3.2.1. szakasza követelményeinek.

| 6.2. | A rögzítésnél és annak környezetében megengedhető a maradandó alakváltozás, akár a törés is, feltéve, hogy az előírt erőt a megadott időn keresztül végig fenntartották. |
| --- | --- |

6.2.

A rögzítésnél és annak környezetében megengedhető a maradandó alakváltozás, akár a törés is, feltéve, hogy az előírt erőt a megadott időn keresztül végig fenntartották.

| 6.3. | Ha a járművön egynél több rögzítési típus van, a jármű jóváhagyásához minden változatot meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

6.3.

Ha a járművön egynél több rögzítési típus van, a jármű jóváhagyásához minden változatot meg kell vizsgálni.

| 6.4. | Az ülést és a járművet egyetlen vizsgálattal, egyidejűleg is jóvá lehet hagyni. |
| --- | --- |

6.4.

Az ülést és a járművet egyetlen vizsgálattal, egyidejűleg is jóvá lehet hagyni.

| 6.5. | Az M3 kategóriájú járművek esetében akkor tekinthető úgy, hogy az ülésrögzítések megfelelnek a 6.1. és 6.2. szakasz követelményeinek, ha a megfelelő ülőhelyek biztonsági öveinek rögzítési pontjai közvetlenül a beépítendő ülésekre vannak szerelve, és ezek a pontok megfelelnek a 14. előírás követelményeinek, amennyiben szükséges, akkor az említett előírás 7.4. szakaszában megengedett eltéréssel. |
| --- | --- |

6.5.

Az M3 kategóriájú járművek esetében akkor tekinthető úgy, hogy az ülésrögzítések megfelelnek a 6.1. és 6.2. szakasz követelményeinek, ha a megfelelő ülőhelyek biztonsági öveinek rögzítési pontjai közvetlenül a beépítendő ülésekre vannak szerelve, és ezek a pontok megfelelnek a 14. előírás követelményeinek, amennyiben szükséges, akkor az említett előírás 7.4. szakaszában megengedett eltéréssel.

7.   AZ ÜLÉSEK JÁRMŰTÍPUSBA TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 7.1. | Valamennyi beépített, menetirányba néző ülést ezen előírás 5. szakaszának követelményei szerint kell jóváhagyni, és azokra a következő feltételek vonatkoznak:






  7.1.1. | az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie; és |
| --- | --- | --- |

7.1.

Valamennyi beépített, menetirányba néző ülést ezen előírás 5. szakaszának követelményei szerint kell jóváhagyni, és azokra a következő feltételek vonatkoznak:

7.1.1.

az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie; és

| 7.1.2. | a közvetlenül mögötte lévő ülés H pontja legfeljebb 72 mm-rel lehet magasabban a szóban forgó ülés H pontjánál, vagy, ha a mögötte lévő ülés H pontja 72 mm-nél magasabban van, az ülést ilyen beépítési körülmények között kell megvizsgálni és jóváhagyni. |
| --- | --- |

7.1.2.

a közvetlenül mögötte lévő ülés H pontja legfeljebb 72 mm-rel lehet magasabban a szóban forgó ülés H pontjánál, vagy, ha a mögötte lévő ülés H pontja 72 mm-nél magasabban van, az ülést ilyen beépítési körülmények között kell megvizsgálni és jóváhagyni.

| 7.2. | Az 1. függelék szerinti jóváhagyás esetén az 1. és 2. vizsgálatot kell elvégezni, az alábbi kivételekkel:






  7.2.1. | Az 1. vizsgálatot nem kell elvégezni, amennyiben be nem kötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs menetirányba vagy oldalra néző ülés). |
| --- | --- | --- |

7.2.

Az 1. függelék szerinti jóváhagyás esetén az 1. és 2. vizsgálatot kell elvégezni, az alábbi kivételekkel:

7.2.1.

Az 1. vizsgálatot nem kell elvégezni, amennyiben be nem kötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs menetirányba vagy oldalra néző ülés).

| 7.2.2. | A 2. vizsgálatot nem kell elvégezni:






  7.2.2.1. | ha bekötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

A 2. vizsgálatot nem kell elvégezni:

7.2.2.1.

ha bekötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának; vagy

| 7.2.2.2. | ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel felszerelt, menetirányba néző ülés, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (a megengedett eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak; vagy |
| --- | --- |

7.2.2.2.

ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel felszerelt, menetirányba néző ülés, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (a megengedett eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak; vagy

| 7.2.2.3. | ha az ülés megfelel ezen előírás 6. melléklete követelményeinek. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

ha az ülés megfelel ezen előírás 6. melléklete követelményeinek.

| 7.3. | Az 5. és 6. függelék szerinti jóváhagyás esetén minden vizsgálatot el kell végezni, az alábbi kivételekkel:






  7.3.1. | Az 5. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben be nem kötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs menetirányba vagy oldalra néző ülés). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Az 5. és 6. függelék szerinti jóváhagyás esetén minden vizsgálatot el kell végezni, az alábbi kivételekkel:

7.3.1.

Az 5. függelék szerinti vizsgálat nem alkalmazható, amennyiben be nem kötött utas nem ütközhet az ülés hátsó oldalának (azaz közvetlenül a vizsgált ülés mögött nincs menetirányba vagy oldalra néző ülés).

| 7.3.2. | A 6. függelék szerinti vizsgálatot nem kell elvégezni,






  7.3.2.1. | ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

A 6. függelék szerinti vizsgálatot nem kell elvégezni,

7.3.2.1.

ha az ülés hátsó oldalának nem ütközhet bekötött utas; vagy

| 7.3.2.2. | ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel felszerelt, menetirányba néző ülés, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak. |
| --- | --- |

7.3.2.2.

ha a mögötte lévő ülés olyan hárompontos biztonsági övvel felszerelt, menetirányba néző ülés, amelynek rögzítési pontjai teljes mértékben (eltérés nélkül) megfelelnek a 14. előírásnak.

| 7.4. | Az oldalra néző ülések beszerelésének a következő feltételek szerint kell történnie:






  7.4.1. | az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Az oldalra néző ülések beszerelésének a következő feltételek szerint kell történnie:

7.4.1.

az ülés vonatkoztatási magasságának legalább 1 m-nek kell lennie;

| 7.4.2. | a szomszédos oldalra néző ülések H pontjain átmenő síknak párhuzamosnak kell lennie a vonatkoztatási síkkal; |
| --- | --- |

7.4.2.

a szomszédos oldalra néző ülések H pontjain átmenő síknak párhuzamosnak kell lennie a vonatkoztatási síkkal;

| 7.4.3. | két szomszédos oldalra néző ülés H pontjai közötti vízszintes távolság, melyet ezen ülőhelyek középpontjain áthaladó függőleges hosszirányú síkok között vízszintesen kell mérni, nem haladhatja meg a 725 mm-t, és nem lehet kisebb, mint 450 mm (lásd a 7. függelék 1. ábráját); és |
| --- | --- |

7.4.3.

két szomszédos oldalra néző ülés H pontjai közötti vízszintes távolság, melyet ezen ülőhelyek középpontjain áthaladó függőleges hosszirányú síkok között vízszintesen kell mérni, nem haladhatja meg a 725 mm-t, és nem lehet kisebb, mint 450 mm (lásd a 7. függelék 1. ábráját); és

| 7.4.4. | A jármű valamely, a legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének (pl. térelválasztónak, falnak vagy egy menetirányba néző ülés háttámlájának) védenie kell az oldalra néző üléseken helyet foglaló utasokat. A jármű ezen részének meg kell felelnie a 7. függelékben szereplő követelményeknek. |
| --- | --- |

7.4.4.

A jármű valamely, a legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének (pl. térelválasztónak, falnak vagy egy menetirányba néző ülés háttámlájának) védenie kell az oldalra néző üléseken helyet foglaló utasokat. A jármű ezen részének meg kell felelnie a 7. függelékben szereplő követelményeknek.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

| 8.1. | Az előírás szerint jóváhagyott üléseket és/vagy járműveket úgy kell gyártani, hogy a fenti 5., 6. és 7. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

8.1.

Az előírás szerint jóváhagyott üléseket és/vagy járműveket úgy kell gyártani, hogy a fenti 5., 6. és 7. szakaszban megállapított előírásokat teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

| 8.2. | A 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell végezni. Ebben az esetben a megfelelő ellenőrzés a termék méretadatainak ellenőrzését és a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét jelenti. |
| --- | --- |

8.2.

A 8.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell végezni. Ebben az esetben a megfelelő ellenőrzés a termék méretadatainak ellenőrzését és a termékminőség hatékony ellenőrzésére szolgáló eljárások meglétét jelenti.

| 8.3. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket, és a jóváhagyás céljából végzett vizsgálatok keretében bármely szükségesnek ítélt vizsgálatot elvégezhet a mintákon. Ezekre az ellenőrzésekre rendszerint évente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

8.3.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket, és a jóváhagyás céljából végzett vizsgálatok keretében bármely szükségesnek ítélt vizsgálatot elvégezhet a mintákon. Ezekre az ellenőrzésekre rendszerint évente egyszer kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján adott üléstípusra és/vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fent előírások. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján adott üléstípusra és/vagy járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fent előírások.

| 9.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. és/vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. és/vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   AZ ÜLÉSTÍPUS ÉS/VAGY A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

| 10.1. | Az üléstípus és/vagy a járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell azt a hatóságot, amely az üléstípust és/vagy a járműtípust jóváhagyta. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  10.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az ülés és/vagy a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- | --- |

10.1.

Az üléstípus és/vagy a járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell azt a hatóságot, amely az üléstípust és/vagy a járműtípust jóváhagyta. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

10.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az ülés és/vagy a jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 10.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

10.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 10.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően kell értesíteni a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

10.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.4. szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően kell értesíteni a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 10.3. | A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet. |
| --- | --- |

10.3.

A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 1. mellékletében és/vagy 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi felet.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. és/vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 12.1. | A 02. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.1.

A 02. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.2. | 2012. november 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha teljesülnek a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei. |
| --- | --- |

12.2.

2012. november 1-jétől az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha teljesülnek a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei.

| 12.3. | 2014. november 1-jétől az ezen előírás szerinti jóváhagyások, a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint megadott jóváhagyásokat kivéve, érvényüket vesztik. |
| --- | --- |

12.3.

2014. november 1-jétől az ezen előírás szerinti jóváhagyások, a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint megadott jóváhagyásokat kivéve, érvényüket vesztik.

| 12.4. | 2014. november 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint kapott típusjóváhagyást. |
| --- | --- |

12.4.

2014. november 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményei szerint kapott típusjóváhagyást.

| 12.5. | 2014. november 1-jével, illetve az oldalra néző ülések egységes vizsgálatára vonatkozó rendelkezések (azaz ezen előírás), valamint az ilyen ülésekre a biztonsági övek rögzítései tekintetében vonatkozó rendelkezések (azaz a 14. számú előírás) és a biztonsági övekkel felszerelt járművekre vonatkozó rendelkezések (azaz a 16. számú előírás) elfogadásának napján, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb, az ezen előírás 1.5. szakasza szerint megadott jóváhagyások érvényüket vesztik. |
| --- | --- |

12.5.

2014. november 1-jével, illetve az oldalra néző ülések egységes vizsgálatára vonatkozó rendelkezések (azaz ezen előírás), valamint az ilyen ülésekre a biztonsági övek rögzítései tekintetében vonatkozó rendelkezések (azaz a 14. számú előírás) és a biztonsági övekkel felszerelt járművekre vonatkozó rendelkezések (azaz a 16. számú előírás) elfogadásának napján, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb, az ezen előírás 1.5. szakasza szerint megadott jóváhagyások érvényüket vesztik.

| 12.6. | Az ezen előírás 01. módosítássorozata szerinti alkatrész-jóváhagyások a 02. módosítássorozat hatálybalépését követően is érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is el kell fogadniuk őket, és egyikük sem utasíthatja vissza az ezen előírás 01. módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

12.6.

Az ezen előírás 01. módosítássorozata szerinti alkatrész-jóváhagyások a 02. módosítássorozat hatálybalépését követően is érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is el kell fogadniuk őket, és egyikük sem utasíthatja vissza az ezen előírás 01. módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

| 12.7. | A 03. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

12.7.

A 03. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja vissza a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 12.8. | Az előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépését követő 24 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha teljesülnek a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményei. |
| --- | --- |

12.8.

Az előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépését követő 24 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha teljesülnek a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményei.

| 12.9. | Az ezen előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek visszautasíthatják az olyan jármű nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását és első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felel meg az ezen előírás 03. módosítássorozatában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

12.9.

Az ezen előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépését követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek visszautasíthatják az olyan jármű nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását és első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felel meg az ezen előírás 03. módosítássorozatában foglalt követelményeknek.

| 12.10. | Az ezen előírás 01. vagy 02. módosítássorozata szerinti alkatrész-jóváhagyások a 03. módosítássorozat hatálybalépését követően is érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is el kell fogadniuk őket, és egyikük sem utasíthatja vissza az ezen előírás 01. vagy 02. módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

12.10.

Az ezen előírás 01. vagy 02. módosítássorozata szerinti alkatrész-jóváhagyások a 03. módosítássorozat hatálybalépését követően is érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő feleknek továbbra is el kell fogadniuk őket, és egyikük sem utasíthatja vissza az ezen előírás 01. vagy 02. módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

13.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által megadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2) 2. szakaszának meghatározása szerint.

(2)  Az Amerikai Egyesült Államokban az 50. százalékosztályba tartozó átlagos férfi fő méreteinek megfelelő Hybrid II és III műszaki követelményei és részletes rajzai, valamint a bábu e vizsgálathoz történő beállításának előírásai az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál vannak letétbe helyezve, és kérésre az Európai Gazdasági Bizottság titkárságán (Svájc, Genf, Nemzetek Palotája) tekinthetők meg.

(3)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) 3. mellékletében találhatók.

---

1. Függelék

Az ülések 5. szakasz szerinti és/vagy a rögzítések 6.1.2. szakasz szerinti és/vagy az oldalra néző ülések beszerelésének a 7. függelék 3. szakasza szerinti vizsgálatára irányuló eljárások

1.   KÖVETELMÉNYEK

1.1.   A vizsgálatok során a következőket kell megállapítani:

| 1.1.1. | hogy az ülést elfoglaló személy(eke)t megfelelően megtartja-e az előtte (előttük) lévő ülés(ek) és/vagy a biztonsági öv használata.






  1.1.1.1. | E követelmény teljesítettnek tekintendő, ha az előre mozgó próbabábu törzsének vagy fejének egyetlen része sem lépi túl az 1,6 méterrel a segédülés R pontja előtt lévő keresztirányú függőleges síkot; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

hogy az ülést elfoglaló személy(eke)t megfelelően megtartja-e az előtte (előttük) lévő ülés(ek) és/vagy a biztonsági öv használata.

1.1.1.1.

E követelmény teljesítettnek tekintendő, ha az előre mozgó próbabábu törzsének vagy fejének egyetlen része sem lépi túl az 1,6 méterrel a segédülés R pontja előtt lévő keresztirányú függőleges síkot;

| 1.1.2. | hogy az ülést elfoglaló személy(ek) nem szenved(nek) komoly sérülést.






  1.1.2.1. | Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a felműszerezett próbabábu 4. függeléknek megfelelően megállapított biomechanikai elfogadhatósági kritériumai teljesülnek, azaz: |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

hogy az ülést elfoglaló személy(ek) nem szenved(nek) komoly sérülést.

1.1.2.1.

Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha a felműszerezett próbabábu 4. függeléknek megfelelően megállapított biomechanikai elfogadhatósági kritériumai teljesülnek, azaz:

| 1.1.2.2. | egy menetirányba néző segédülésen elhelyezett próbabábu esetében a következő biomechanikai elfogadhatósági kritériumoknak kell teljesülniük:






  1.1.2.2.1. | a fej elfogadhatósági kritériuma (HIC) kisebb mint 500; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.2.

egy menetirányba néző segédülésen elhelyezett próbabábu esetében a következő biomechanikai elfogadhatósági kritériumoknak kell teljesülniük:

1.1.2.2.1.

a fej elfogadhatósági kritériuma (HIC) kisebb mint 500;

| 1.1.2.2.2. | a mellkas elfogadhatósági kritériuma (ThAC) kisebb mint 30 g, eltekintve az összesen 3 ms-nál rövidebb ideig tartó periódusoktól (g = 9,81m/s2); |
| --- | --- |

1.1.2.2.2.

a mellkas elfogadhatósági kritériuma (ThAC) kisebb mint 30 g, eltekintve az összesen 3 ms-nál rövidebb ideig tartó periódusoktól (g = 9,81m/s2);

| 1.1.2.2.3. | a combcsont elfogadhatósági kritériuma (FAC) kisebb mint 10 kN, és a 8 kN-nál nagyobb értéket összesen 20 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg; |
| --- | --- |

1.1.2.2.3.

a combcsont elfogadhatósági kritériuma (FAC) kisebb mint 10 kN, és a 8 kN-nál nagyobb értéket összesen 20 ms-nál hosszabb ideig nem haladja meg;

| 1.1.2.3. | egy oldalra néző segédülésen elhelyezett próbabábu esetében a következő biomechanikai elfogadhatósági kritériumoknak kell teljesülniük:






  1.1.2.3.1. | a fej elfogadhatósági kritériuma (HIC) kisebb mint 500; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.3.

egy oldalra néző segédülésen elhelyezett próbabábu esetében a következő biomechanikai elfogadhatósági kritériumoknak kell teljesülniük:

1.1.2.3.1.

a fej elfogadhatósági kritériuma (HIC) kisebb mint 500;

| 1.1.2.3.2. | a mellkas elfogadhatósági kritériuma:






  a) | a bordaelhajlási kritérium (RDC) legfeljebb 42 mm; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.3.2.

a mellkas elfogadhatósági kritériuma:

a)

a bordaelhajlási kritérium (RDC) legfeljebb 42 mm;

| b) | a lágyszövet-kritérium (VC) legfeljebb 1,0 m/s; |
| --- | --- |

b)

a lágyszövet-kritérium (VC) legfeljebb 1,0 m/s;

| 1.1.2.3.3. | a medence elfogadhatósági kritériuma:
  az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) legfeljebb 6 kN; |
| --- | --- |

1.1.2.3.3.

a medence elfogadhatósági kritériuma:

az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) legfeljebb 6 kN;

| 1.1.2.3.4. | a has elfogadhatósági kritériuma:
  a hasra ható erő csúcsértéke (APF) legfeljebb 2,5 kN belső erőnek felel meg (ami egyenlő 4,5 kN külső erővel); |
| --- | --- |

1.1.2.3.4.

a has elfogadhatósági kritériuma:

a hasra ható erő csúcsértéke (APF) legfeljebb 2,5 kN belső erőnek felel meg (ami egyenlő 4,5 kN külső erővel);

| 1.1.3. | hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdsága megfelelő-e.






  1.1.3.1. | A követelmény teljesítettnek tekintendő, amennyiben:






  1.1.3.1.1. | az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdsága megfelelő-e.

1.1.3.1.

A követelmény teljesítettnek tekintendő, amennyiben:

1.1.3.1.1.

az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során;

| 1.1.3.1.2. | az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak; |
| --- | --- |

1.1.3.1.2.

az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak;

| 1.1.3.1.3. | a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely testi sérülést okozhat. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3.

a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely testi sérülést okozhat.

1.2.   az ülés háttámláját és tartozékait alkotó szerelvények ütközés során nagy valószínűséggel nem okoznak semmiféle testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha valamennyi olyan terület, amelyet egy 165 mm átmérőjű gömb érinthet, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik.

| 1.2.1. | Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.2. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.2.1.

Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.2. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak.

| 1.2.2. | Az ülésháttámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.2. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal. |
| --- | --- |

1.2.2.

Az ülésháttámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.2. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal.

2.   A VIZSGÁLANDÓ ÜLÉS ELŐKÉSZÍTÉSE

2.1.   A vizsgálandó ülés beépítése történhet:

| 2.1.1. | vagy a jármű vázát helyettesítő vizsgálóalapra; |
| --- | --- |

2.1.1.

vagy a jármű vázát helyettesítő vizsgálóalapra;

| 2.1.2. | vagy egy rögzített vizsgálóalapra. |
| --- | --- |

2.1.2.

vagy egy rögzített vizsgálóalapra.

2.2.   A vizsgálandó ülés(ek) rögzítésének a vizsgálóalapon meg kell egyeznie azzal, vagy ugyanolyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, mint amelyek azo(ko)n a járművön (járműveken) találhatók, amely(ek)ben az ülést használni kívánják.

2.3.   Az ülést a teljes kárpitozással és minden tartozékkal felszerelve kell vizsgálni. Ha asztal is tartozik hozzá, annak visszatolt (csukott) helyzetben kell lennie.

2.4.   Amennyiben az ülés oldalirányban állítható, teljesen kihúzott helyzetben kell lennie.

2.5.   Amennyiben a háttámla állítható, úgy kell beállítani, hogy a H pont meghatározásához használt próbabábu törzsének dőlésszöge és a törzs tényleges dőlésszöge a gépjárművön elfoglalt ülőhelyzetekben a lehető legjobban közelítse meg azt az értéket, amelyet a gyártó normális használatra javasol, vagy ha a gyártó erről külön nem rendelkezik, annak a lehető legközelebb kell lennie a függőlegestől hátrafelé mért 25°-hoz.

2.6.   Amennyiben a háttámlán magassági irányban állítható fejtámla van, annak a legalsó helyzetben kell lennie.

2.7.   A segédüléshez és a vizsgálandó üléshez a 14. előírásnak (adott esetben annak 7.4. szakaszában megengedett eltéréssel élve) megfelelően beépített rögzítési pontokhoz erősített, a 16. előírásnak megfelelő jóváhagyott típusú biztonsági öveket kell felszerelni.

3.   DINAMIKUS VIZSGÁLATOK

3.1.   1. vizsgálat

A vizsgálóalapot egy vizsgálókocsira kell felszerelni.

3.2.   A segédülés

A segédülés a vizsgálandó üléssel megegyező típusú lehet, és azt azzal párhuzamosan, közvetlenül mögötte kell elhelyezni. A két ülést azonos magasságban, azonos módon beállítva, 750 mm-es távolságra kell elhelyezni.

| 3.2.1. | Ha más típusú segédülést használnak, ezt a körülményt meg kell említeni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ha más típusú segédülést használnak, ezt a körülményt meg kell említeni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

3.3.   A próbabábu

| 3.3.1. | A próbabábut bekötés nélkül kell a segédülésen elhelyezni úgy, hogy szimmetriasíkja egybeessen a vizsgált ülőhely szimmetriasíkjával. |
| --- | --- |

3.3.1.

A próbabábut bekötés nélkül kell a segédülésen elhelyezni úgy, hogy szimmetriasíkja egybeessen a vizsgált ülőhely szimmetriasíkjával.

| 3.3.2. | A bábu üléshelyzetétől függetlenül a felkarnak és a törzs kar-referenciavonalának mindkét oldalon 40° ± 5° fokos szöget kell bezárnia. A törzs kar-referenciavonala a bordák elülső felületét érintő sík és a próbabábu karját magába foglaló függőleges hosszirányú sík metszésvonalaként definiálható. A lábakat teljesen ki kell nyújtani, és amennyiben lehetséges, a lábaknak párhuzamosan kell állniuk; a sarkoknak érintkezniük kell a padlóval. |
| --- | --- |

3.3.2.

A bábu üléshelyzetétől függetlenül a felkarnak és a törzs kar-referenciavonalának mindkét oldalon 40° ± 5° fokos szöget kell bezárnia. A törzs kar-referenciavonala a bordák elülső felületét érintő sík és a próbabábu karját magába foglaló függőleges hosszirányú sík metszésvonalaként definiálható. A lábakat teljesen ki kell nyújtani, és amennyiben lehetséges, a lábaknak párhuzamosan kell állniuk; a sarkoknak érintkezniük kell a padlóval.

| 3.3.3. | Valamennyi előírt próbabábut az alábbi eljárással kell az ülésen elhelyezni:






  3.3.3.1. | a próbabábut az ülésen úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legjobban megközelítse a kívánt helyzetet; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Valamennyi előírt próbabábut az alábbi eljárással kell az ülésen elhelyezni:

3.3.3.1.

a próbabábut az ülésen úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legjobban megközelítse a kívánt helyzetet;

| 3.3.3.2. | a próbabábu törzse előtt, a lehető legalacsonyabb helyzetben egy 76 mm × 76 mm területű sík merev lapot kell elhelyezni; |
| --- | --- |

3.3.3.2.

a próbabábu törzse előtt, a lehető legalacsonyabb helyzetben egy 76 mm × 76 mm területű sík merev lapot kell elhelyezni;

| 3.3.3.3. | a sík merev lapot vízszintes irányban a próbabábu törzséhez kell nyomni 25 daN és 35 daN közötti erővel:






  3.3.3.3.1. | a próbabábut vállainál fogva előre kell húzni függőleges helyzetbe, majd visszatolni az ülés háttámlájához. Ezt a műveletet kétszer kell megismételni; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3.

a sík merev lapot vízszintes irányban a próbabábu törzséhez kell nyomni 25 daN és 35 daN közötti erővel:

3.3.3.3.1.

a próbabábut vállainál fogva előre kell húzni függőleges helyzetbe, majd visszatolni az ülés háttámlájához. Ezt a műveletet kétszer kell megismételni;

| 3.3.3.3.2. | a fejet a törzs megmozdítása nélkül úgy kell beállítani, hogy a fejben lévő mérőműszereket tartó lap vízszintes legyen, és a fej középsíkja a járművel párhuzamos legyen (oldalra néző ülések esetében a fej középsíkjának az ülés függőleges középsíkjával kell párhuzamosnak lennie); |
| --- | --- |

3.3.3.3.2.

a fejet a törzs megmozdítása nélkül úgy kell beállítani, hogy a fejben lévő mérőműszereket tartó lap vízszintes legyen, és a fej középsíkja a járművel párhuzamos legyen (oldalra néző ülések esetében a fej középsíkjának az ülés függőleges középsíkjával kell párhuzamosnak lennie);

| 3.3.3.4. | a sík lapot óvatosan el kell távolítani; |
| --- | --- |

3.3.3.4.

a sík lapot óvatosan el kell távolítani;

| 3.3.3.5. | a próbabábut az ülésen előre kell mozdítani, és a fent leírt eljárást meg kell ismételni; |
| --- | --- |

3.3.3.5.

a próbabábut az ülésen előre kell mozdítani, és a fent leírt eljárást meg kell ismételni;

| 3.3.3.6. | amennyiben szükséges, az alsó végtagok helyzetét korrigálni kell; |
| --- | --- |

3.3.3.6.

amennyiben szükséges, az alsó végtagok helyzetét korrigálni kell;

| 3.3.3.7. | a beépített mérőműszerek semmiképpen sem befolyásolhatják a próbabábu mozgását az ütközés során; |
| --- | --- |

3.3.3.7.

a beépített mérőműszerek semmiképpen sem befolyásolhatják a próbabábu mozgását az ütközés során;

| 3.3.3.8. | a mérőműszerek rendszerének hőmérsékletét a vizsgálat előtt stabilizálni kell, és azt lehetőleg a 19 °C és 26 °C közötti hőmérsékleti tartományban kell tartani. |
| --- | --- |

3.3.3.8.

a mérőműszerek rendszerének hőmérsékletét a vizsgálat előtt stabilizálni kell, és azt lehetőleg a 19 °C és 26 °C közötti hőmérsékleti tartományban kell tartani.

3.4.   Az ütközés szimulációja

| 3.4.1. | Az ütközés szimulációjához használt vizsgálókocsi összes sebességváltozásának 30 és 32 km/h között kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.1.

Az ütközés szimulációjához használt vizsgálókocsi összes sebességváltozásának 30 és 32 km/h között kell lennie.

| 3.4.2. | A kocsi lassulásának vagy – a kérelmező választása szerint – gyorsulásának az ütközés szimulációja során az alábbi 1. ábrán feltüntetett értékeknek kell megfelelnie. A 3 ms alatti összidőtartamok kivételével a vizsgálókocsi az idő függvényében ábrázolt lassulási vagy gyorsulási görbéjének az 1. ábrán feltüntetett határgörbéken belül kell maradnia. |
| --- | --- |

3.4.2.

A kocsi lassulásának vagy – a kérelmező választása szerint – gyorsulásának az ütközés szimulációja során az alábbi 1. ábrán feltüntetett értékeknek kell megfelelnie. A 3 ms alatti összidőtartamok kivételével a vizsgálókocsi az idő függvényében ábrázolt lassulási vagy gyorsulási görbéjének az 1. ábrán feltüntetett határgörbéken belül kell maradnia.

| 3.4.3. | Ezenkívül az átlagos lassulásnak vagy gyorsulásnak 6,5 és 8,5 g érték között kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ezenkívül az átlagos lassulásnak vagy gyorsulásnak 6,5 és 8,5 g érték között kell lennie.

3.5.   2. vizsgálat

| 3.5.1. | Az 1. vizsgálatot meg kell ismételni a segédülésen ülő próbabábuval: a próbabábut be kell kötni a felszerelt és a gyártó utasításainak megfelelően beállított biztonsági övvel. A 2. vizsgálatnál használt biztonságiöv-rögzítési pontok számát fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.5.1.

Az 1. vizsgálatot meg kell ismételni a segédülésen ülő próbabábuval: a próbabábut be kell kötni a felszerelt és a gyártó utasításainak megfelelően beállított biztonsági övvel. A 2. vizsgálatnál használt biztonságiöv-rögzítési pontok számát fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

| 3.5.2. | A segédülésnek vagy a vizsgálandó üléssel megegyező típusúnak kell lennie, vagy attól eltérő típusú is lehet, mely esetben a vonatkozó adatokat fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben. |
| --- | --- |

3.5.2.

A segédülésnek vagy a vizsgálandó üléssel megegyező típusúnak kell lennie, vagy attól eltérő típusú is lehet, mely esetben a vonatkozó adatokat fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó és az előírás 1. mellékletében szereplő mintának megfelelő értesítésben.

| 3.5.3. | A 2. vizsgálatot az ülésen kívül a jármű más részeivel is el lehet végezni a 16. számú előírás 8.1.7. szakasza és a 14. számú előírás 5.3.5. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.5.3.

A 2. vizsgálatot az ülésen kívül a jármű más részeivel is el lehet végezni a 16. számú előírás 8.1.7. szakasza és a 14. számú előírás 5.3.5. szakasza szerint.

| 3.5.4. | Ha a 2. vizsgálatot hárompontos biztonsági övvel bekötött próbabábuval végzik, és a sérülési kritériumokat nem lépik túl, akkor úgy kell tekinteni, hogy a segédülés megfelel a 14. előírásban az e berendezés vonatkozásában meghatározott vizsgálat alatti statikus próbaterhelésekre és a felső rögzítési pont mozgására vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

3.5.4.

Ha a 2. vizsgálatot hárompontos biztonsági övvel bekötött próbabábuval végzik, és a sérülési kritériumokat nem lépik túl, akkor úgy kell tekinteni, hogy a segédülés megfelel a 14. előírásban az e berendezés vonatkozásában meghatározott vizsgálat alatti statikus próbaterhelésekre és a felső rögzítési pont mozgására vonatkozó követelményeknek.

| 3.5.5. | A 2. vizsgálatot oldalra néző ülésekkel is el lehet végezni. Ebben az esetben a 3.2. szakaszban említett segédülésnek oldalra néző ülésnek kell lennie, és azt a 7. függelékben előírtaknak megfelelően kell elhelyezni. |
| --- | --- |

3.5.5.

A 2. vizsgálatot oldalra néző ülésekkel is el lehet végezni. Ebben az esetben a 3.2. szakaszban említett segédülésnek oldalra néző ülésnek kell lennie, és azt a 7. függelékben előírtaknak megfelelően kell elhelyezni.

1.   ábra

Image

---

2. függelék

A JÁRMŰVÖN LÉVŐ RÖGZÍTÉSEK VIZSGÁLATI MÓDSZERE A 6.1.1. SZAKASZ ALKALMAZÁSÁBAN

1.   A VIZSGÁLÓBERENDEZÉS

| 1.1. | A járművön alkalmazni kívánt ülést megfelelőképpen reprezentáló merev szerkezetet a gyártó által rendelkezésre bocsátott rögzítőeszközökkel (csavarok, anyák stb.) a szerkezet vizsgálandó részeihez kell rögzíteni. |
| --- | --- |

1.1.

A járművön alkalmazni kívánt ülést megfelelőképpen reprezentáló merev szerkezetet a gyártó által rendelkezésre bocsátott rögzítőeszközökkel (csavarok, anyák stb.) a szerkezet vizsgálandó részeihez kell rögzíteni.

| 1.2. | Amennyiben ugyanarra a rögzítési helyre többféle, egymástól lábaik első és hátsó vége közötti távolság tekintetében különböző üléstípusokat lehet szerelni, a vizsgálatokat a legkisebb lábtávolsággal kell elvégezni. A lábrész méretét a típusbizonyítványban meg kell adni. |
| --- | --- |

1.2.

Amennyiben ugyanarra a rögzítési helyre többféle, egymástól lábaik első és hátsó vége közötti távolság tekintetében különböző üléstípusokat lehet szerelni, a vizsgálatokat a legkisebb lábtávolsággal kell elvégezni. A lábrész méretét a típusbizonyítványban meg kell adni.

2.   A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 2.1. | Megfelelő „F” erőt kell kifejteni: |
| --- | --- |

2.1.

Megfelelő „F” erőt kell kifejteni:

| 2.1.1. | a vonatkoztatási sík felett 750 mm magasságban annak a függőleges egyenesnek a mentén, amely áthalad vagy egy olyan sokszög által határolt felület geometriai középpontján, melynek csúcsai az egyes rögzítési pontok, vagy – adott esetben – az ülés rögzítésének szélső pontjain az 1.1. szakaszban meghatározott merev szerkezeten; |
| --- | --- |

2.1.1.

a vonatkoztatási sík felett 750 mm magasságban annak a függőleges egyenesnek a mentén, amely áthalad vagy egy olyan sokszög által határolt felület geometriai középpontján, melynek csúcsai az egyes rögzítési pontok, vagy – adott esetben – az ülés rögzítésének szélső pontjain az 1.1. szakaszban meghatározott merev szerkezeten;

| 2.1.2. | vízszintesen, a jármű elejének irányában; |
| --- | --- |

2.1.2.

vízszintesen, a jármű elejének irányában;

| 2.1.3. | a lehető legkisebb késleltetéssel és legalább 0,2 s időtartamig. |
| --- | --- |

2.1.3.

a lehető legkisebb késleltetéssel és legalább 0,2 s időtartamig.

| 2.2. | Az „F” erőt vagy |
| --- | --- |

2.2.

Az „F” erőt vagy

| 2.2.1. | az

  képlettel kell meghatározni, ahol:„F” N-ban van megadva, és „i” azon ülés ülőhelyeinek számát jelenti, amely tekintetében a vizsgálandó rögzítéseket jóváhagyatják; vagy a gyártó kérésére; |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

„F” N-ban van megadva, és „i” azon ülés ülőhelyeinek számát jelenti, amely tekintetében a vizsgálandó rögzítéseket jóváhagyatják; vagy a gyártó kérésére;

| 2.2.2. | ezen előírás 1. függelékében leírt dinamikus vizsgálatok során mért reprezentatív terheléseknek megfelelően állapítják meg. |
| --- | --- |

2.2.2.

ezen előírás 1. függelékében leírt dinamikus vizsgálatok során mért reprezentatív terheléseknek megfelelően állapítják meg.

---

3. függelék

A VÉGREHAJTANDÓ MÉRÉSEK

1.   Valamennyi szükséges mérést a „Measurement techniques in impact tests: Instrumentation” (Mérési technika ütközésvizsgálatokhoz: műszerezettség) című, az ISO 6487:1987 nemzetközi szabvány előírásainak megfelelő mérőrendszerekkel végzik el.

2.   A dinamikus vizsgálat

2.1.   A vizsgálókocsin végzendő mérések

A kocsi lassulásának vagy gyorsulásának jellemzőit a kocsi merev vázán mért lassulásokból vagy gyorsulásokból, 60-as CFC minősítésű mérőrendszerekkel kell mérni.

2.2.   A próbabábukon végzendő mérések

A mérőkészülékek által szolgáltatott értékeket az alábbi CFC minősítésű független adatcsatornákon keresztül kell feljegyezni:

| 2.2.1. | A próbabábu fejében végzendő mérések
  A súlypontra vonatkoztatott (γ
  r
  ) (1) eredő háromtengelyű gyorsulást 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.1.

A próbabábu fejében végzendő mérések

A súlypontra vonatkoztatott (γ
  r
  ) (1) eredő háromtengelyű gyorsulást 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.2. | A próbabábu mellkasában végzendő mérések
  A súlypont eredő gyorsulását egy 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. A bordák elhajlását és a viszkózus kritériumot (VC) 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.2.

A próbabábu mellkasában végzendő mérések

A súlypont eredő gyorsulását egy 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. A bordák elhajlását és a viszkózus kritériumot (VC) 180-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.3. | A próbabábu combjában végzendő mérések
  A tengelyirányú nyomóerőt 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.3.

A próbabábu combjában végzendő mérések

A tengelyirányú nyomóerőt 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.4. | A próbabábu hasában végzendő mérések
  A hasra ható erőket 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.4.

A próbabábu hasában végzendő mérések

A hasra ható erőket 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

| 2.2.5. | A próbabábu medencéjén végzett mérések
  A medencére ható erőket 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni. |
| --- | --- |

2.2.5.

A próbabábu medencéjén végzett mérések

A medencére ható erőket 600-as CFC minősítésű rendszer alkalmazásával kell mérni.

---

(1)  g-ben kifejezve (g = 9,81 m/s2), amelynek skalárértékét az alábbi képlet alkalmazásával lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

| γl | = | a pillanatnyi hosszirányú gyorsulás értéke; |
| --- | --- | --- |
| γν | = | a pillanatnyi függőleges irányú gyorsulás értéke; |
| γt | = | a pillanatnyi keresztirányú gyorsulás értéke. |

γl

=

a pillanatnyi hosszirányú gyorsulás értéke;

γν

=

a pillanatnyi függőleges irányú gyorsulás értéke;

γt

=

a pillanatnyi keresztirányú gyorsulás értéke.

---

4. függelék

AZ ELFOGADHATÓSÁGI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

1.   FRONTÁLIS ÜTKÖZÉS (MENETIRÁNYBA NÉZŐ ÜLÉS)

1.1.   A fej elfogadhatósági kritériuma (HIC)

| 1.1.1. | Ezt a sérülésre vonatkozó kritériumot (HIC) a 3. függelék 2.2.1. szakasza szerint mért eredő háromtengelyű gyorsulás alapján a következő képlettel kell kiszámítani:



  ahol t1 és t2 bármely időérték a vizsgálat során, amely t1 és t2 intervallumban a HIC értéke maximális. A t1 és t2 másodpercekben van kifejezve. |
| --- | --- |

1.1.1.

Ezt a sérülésre vonatkozó kritériumot (HIC) a 3. függelék 2.2.1. szakasza szerint mért eredő háromtengelyű gyorsulás alapján a következő képlettel kell kiszámítani:

Formula

ahol t1 és t2 bármely időérték a vizsgálat során, amely t1 és t2 intervallumban a HIC értéke maximális. A t1 és t2 másodpercekben van kifejezve.

1.2.   A mellkas elfogadhatósági kritériuma (ThAC)

| 1.2.1. | Ezt a kritériumot a g-ben kifejezett és a 3. függelék 2.2.2. szakasza szerint mért eredő gyorsulás abszolút értéke és a ms-ban kifejezett gyorsulási időtartam határozza meg. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ezt a kritériumot a g-ben kifejezett és a 3. függelék 2.2.2. szakasza szerint mért eredő gyorsulás abszolút értéke és a ms-ban kifejezett gyorsulási időtartam határozza meg.

1.3.   A comb elfogadhatósági kritériuma (FAC)

Ezt a kritériumot a 3. függelék 2.2.3. szakasza szerint mért, a próbabábu egyes combjaira axiális irányban ható kN-ban kifejezett nyomóerő és a nyomóerő ms-ban kifejezett időtartama határozza meg.

2.   OLDALIRÁNYÚ ÜTKÖZÉS (OLDALRA NÉZŐ ÜLÉS)

2.1.   A fej elfogadhatósági kritériuma (HIC), lásd a fenti 1.1. szakaszt

2.2.   A mellkas elfogadhatósági kritériuma

| 2.2.1. | Mellkaselhajlás: a mellkaselhajlás csúcsértéke a bordák elhajlásának legnagyobb értéke, amely a mellkas-elmozdulást mérő átalakítókkal határozható meg. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mellkaselhajlás: a mellkaselhajlás csúcsértéke a bordák elhajlásának legnagyobb értéke, amely a mellkas-elmozdulást mérő átalakítókkal határozható meg.

| 2.2.2. | Viszkózus kritérium (VC):
  A viszkózus reakció csúcsértéke a bordákon mért viszkózus kritérium legnagyobb értéke, amely a fél mellkasra vonatkozó relatív mellkas-összenyomódás és az összenyomódás differenciálásából származtatott összenyomódási sebesség szorzatának pillanatnyi értékéből számítható ki. E számításhoz a fél csontos mellkas normál szélességét 140 mm-nek kell venni.



  ahol D (méterben) = bordaelhajlás.
  Az alkalmazandó számítási algoritmust a 95. számú előírás 4. mellékletének 2. függeléke tartalmazza. |
| --- | --- |

2.2.2.

Viszkózus kritérium (VC):

A viszkózus reakció csúcsértéke a bordákon mért viszkózus kritérium legnagyobb értéke, amely a fél mellkasra vonatkozó relatív mellkas-összenyomódás és az összenyomódás differenciálásából származtatott összenyomódási sebesség szorzatának pillanatnyi értékéből számítható ki. E számításhoz a fél csontos mellkas normál szélességét 140 mm-nek kell venni.

Formula

ahol D (méterben) = bordaelhajlás.

Az alkalmazandó számítási algoritmust a 95. számú előírás 4. mellékletének 2. függeléke tartalmazza.

2.3.   A has elfogadhatósági kritériuma

A hasra ható erő csúcsértéke az ütközés oldalán 39 mm-rel a felület alá beszerelt átalakítókkal mért három erő összegének legnagyobb értéke.

2.4.   A medence elfogadhatósági kritériuma

Az ágyéki szimfizisre ható erő csúcsértéke (PSPF) a medence ágyéki szimfizisénél lévő erőmérő cella által mért legnagyobb erő.

---

5. függelék

A STATIKUS VIZSGÁLAT KÖVETELMÉNYEI ÉS MÓDSZERE

1.   KÖVETELMÉNYEK

1.1.   Az e függeléknek megfelelően vizsgált ülésekkel szembeni követelmények célja annak megállapítása:

| 1.1.1. | hogy az ülést elfoglaló személyeket az előttük lévő ülések megfelelően megtartják-e; |
| --- | --- |

1.1.1.

hogy az ülést elfoglaló személyeket az előttük lévő ülések megfelelően megtartják-e;

| 1.1.2. | hogy az ülést elfoglaló személyek nem szenvednek-e komoly sérülést; és |
| --- | --- |

1.1.2.

hogy az ülést elfoglaló személyek nem szenvednek-e komoly sérülést; és

| 1.1.3. | hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdsága megfelelő-e. |
| --- | --- |

1.1.3.

hogy az ülés és az ülést felerősítő részek szilárdsága megfelelő-e.

1.2.   Az 1.1.1. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők, amennyiben a 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának vízszintes síkban és a kérdéses ülőhely hosszanti középsíkjában mért legnagyobb elmozdulása nem haladja meg a 400 mm-t.

1.3.   Az 1.1.2. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők az alábbi jellemzők teljesülése esetén:

| 1.3.1. | A 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 100 mm. |
| --- | --- |

1.3.1.

A 2.2.1. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 100 mm.

| 1.3.2. | A 2.2.2. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 50 mm. |
| --- | --- |

1.3.2.

A 2.2.2. szakaszban előírt erők támadáspontjának legnagyobb elmozdulása az 1.2. szakaszban leírt módon mérve legalább 50 mm.

| 1.3.3. | Az ülés háttámláját és tartozékait alkotó szerelvények ütközés során nagy valószínűséggel nem okoznak semmiféle testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha minden olyan terület, amely egy 165 mm átmérőjű gömbbel érinthető, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik. |
| --- | --- |

1.3.3.

Az ülés háttámláját és tartozékait alkotó szerelvények ütközés során nagy valószínűséggel nem okoznak semmiféle testi sérülést az utasnak. Ez a követelmény teljesítettnek tekintendő, ha minden olyan terület, amely egy 165 mm átmérőjű gömbbel érinthető, legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral rendelkezik.

| 1.3.4. | Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.3.3. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.3.4.

Amennyiben a fent említett szerelvények és tartozékok bármely része merev hátlapra helyezett 50 Shore A-nál lágyabb anyagból készül, a fenti 1.3.3. szakasz követelményei csak a merev hátlapra vonatkoznak.

| 1.3.5. | Az ülésháttámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.3.3. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal. |
| --- | --- |

1.3.5.

Az ülésháttámla olyan részeire, mint az ülésállító berendezések és más tartozékok, az 1.3.3. szakasz követelményei nem vonatkoznak, ha ezek nyugalmi helyzetükben egy 400 mm-rel a vonatkoztatási sík felett lévő vízszintes sík alatt helyezkednek el, még ha az utas érintkezésbe kerülhet is azokkal.

1.4.   Az 1.1.3. szakasz követelményei teljesítettnek tekintendők, ha:

| 1.4.1. | az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során; |
| --- | --- |

1.4.1.

az ülés, az ülést felerősítő részek vagy a tartozékok egyetlen része sem válik le teljesen a vizsgálat során;

| 1.4.2. | az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak; |
| --- | --- |

1.4.2.

az ülés szilárdan rögzített marad, még ha egy vagy több rögzítés részben le is válik, és a reteszelőrendszerek a vizsgálat egész időtartama alatt reteszelt állapotban maradnak;

| 1.4.3. | a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat. |
| --- | --- |

1.4.3.

a vizsgálat után az ülésnek vagy tartozékainak egyetlen szerkezeti része sem tartalmaz olyan törést, éles vagy hegyes peremet vagy sarkot, amely bármilyen testi sérülést okozhat.

2.   STATIKUS VIZSGÁLATOK

2.1.   A vizsgálóberendezés

| 2.1.1. | A vizsgálóberendezés olyan hengeres felületekből áll, amelyeknek lekerekítési sugara 82 ± 3 mm, és szélessége:






  2.1.1.1. | a felső idom esetében legalább azonos az egyes ülőhelyek háttámlájának szélességével; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

A vizsgálóberendezés olyan hengeres felületekből áll, amelyeknek lekerekítési sugara 82 ± 3 mm, és szélessége:

2.1.1.1.

a felső idom esetében legalább azonos az egyes ülőhelyek háttámlájának szélességével;

| 2.1.1.2. | 320 –0/+10 mm az e függelék 1. ábrája szerinti alsó idomnál. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

320 –0/+10 mm az e függelék 1. ábrája szerinti alsó idomnál.

| 2.1.2. | Az ülés részeivel érintkező felületnek legalább 80 Shore A keménységű anyagból kell készülnie. |
| --- | --- |

2.1.2.

Az ülés részeivel érintkező felületnek legalább 80 Shore A keménységű anyagból kell készülnie.

| 2.1.3. | Minden hengeres idomot legalább egy olyan erőmérővel kell felszerelni, amely alkalmas a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott irányba ható erők mérésére. |
| --- | --- |

2.1.3.

Minden hengeres idomot legalább egy olyan erőmérővel kell felszerelni, amely alkalmas a 2.2.1.1. szakaszban meghatározott irányba ható erők mérésére.

2.2.   A vizsgálati eljárás

| 2.2.1. | nagyságú vizsgálati erőt kell kifejteni a 2.1. szakasz szerinti készülék segítségével, az ülés minden egyes ülőhelyének hátulsó oldalára. |
| --- | --- |

2.2.1.

Formula

| 2.2.1.1. | Az erőnek az adott ülőhely függőleges középsíkjára kell irányulnia; vízszintesnek kell lennie, és az ülés hátuljától annak eleje felé kell hatnia. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Az erőnek az adott ülőhely függőleges középsíkjára kell irányulnia; vízszintesnek kell lennie, és az ülés hátuljától annak eleje felé kell hatnia.

| 2.2.1.2. | Az erőkifejtés irányának a vonatkoztatási sík feletti H1 magasságban 0,70 m és 0,80 m közé kell esnie. A pontos magasságot a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Az erőkifejtés irányának a vonatkoztatási sík feletti H1 magasságban 0,70 m és 0,80 m közé kell esnie. A pontos magasságot a gyártó határozza meg.

| 2.2.2. | nagyságú vizsgálati erőt kell kifejteni a fenti 2.1. szakasz szerinti készülék segítségével, az ülés minden egyes ülőhelyének hátulsó oldalára egyidejűleg, ugyanabban a függőleges síkban és ugyanabban az irányban, a vonatkoztatási sík felett 0,45 m és 0,55 m közötti H2 magasságban. A pontos magasságot a gyártó határozza meg. |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

| 2.2.3. | A vizsgálóidomokat a fenti 2.2.1. és 2.2.2. szakaszban meghatározott erők kifejtése alatt, amennyire csak lehet, érintkezésben kell tartani az ülés hátsó részével. Az idomoknak vízszintes síkban elfordíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

2.2.3.

A vizsgálóidomokat a fenti 2.2.1. és 2.2.2. szakaszban meghatározott erők kifejtése alatt, amennyire csak lehet, érintkezésben kell tartani az ülés hátsó részével. Az idomoknak vízszintes síkban elfordíthatónak kell lenniük.

| 2.2.4. | Amennyiben az ülés több ülőhelyből áll, az egyes ülőhelyeknek megfelelő erőket egyidejűleg kell annyi felső és alsó idommal kifejteni, amennyi az ülőhelyek száma. |
| --- | --- |

2.2.4.

Amennyiben az ülés több ülőhelyből áll, az egyes ülőhelyeknek megfelelő erőket egyidejűleg kell annyi felső és alsó idommal kifejteni, amennyi az ülőhelyek száma.

| 2.2.5. | Az egyes ülőhelyeknél az egyes idomok kezdeti helyzetének meghatározásához a készüléket legalább 20 N erővel kell az üléshez nyomni. |
| --- | --- |

2.2.5.

Az egyes ülőhelyeknél az egyes idomok kezdeti helyzetének meghatározásához a készüléket legalább 20 N erővel kell az üléshez nyomni.

| 2.2.6. | A 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőket a lehető leggyorsabban kell kifejteni, és azokat a deformáció mértékétől függetlenül, legalább 0,2 s ideig együttesen az előírt értéken tartani. |
| --- | --- |

2.2.6.

A 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott erőket a lehető leggyorsabban kell kifejteni, és azokat a deformáció mértékétől függetlenül, legalább 0,2 s ideig együttesen az előírt értéken tartani.

| 2.2.7. | Amennyiben a vizsgálatot úgy végezték el, hogy egy vagy több, de nem az összes erő nagyobb volt, mint a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott érték, és az ülés megfelelt a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.2.7.

Amennyiben a vizsgálatot úgy végezték el, hogy egy vagy több, de nem az összes erő nagyobb volt, mint a 2.2.1. és a 2.2.2. szakaszban meghatározott érték, és az ülés megfelelt a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

1.   ábra

Statikus vizsgálóberendezés

Image

---

6. függelék

ÜLÉSHÁTTÁMLÁK HÁTSÓ RÉSZÉNEK ENERGIAELNYELÉSI JELLEMZŐI

| 1. | Az ülésháttámlák hátsó részének ezen előírás 2.21. szakaszában meghatározott vonatkoztatási zónában lévő elemeit a gyártó kívánságára ellenőrizni kell a 21. előírás 4. mellékletében meghatározott energiaelnyelési követelmények szempontjából. Ebből a célból valamennyi felszerelt tartozékot az összes használati helyzetben meg kell vizsgálni, az asztalok kivételével, amelyeket csak tárolási helyzetben kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

1.

Az ülésháttámlák hátsó részének ezen előírás 2.21. szakaszában meghatározott vonatkoztatási zónában lévő elemeit a gyártó kívánságára ellenőrizni kell a 21. előírás 4. mellékletében meghatározott energiaelnyelési követelmények szempontjából. Ebből a célból valamennyi felszerelt tartozékot az összes használati helyzetben meg kell vizsgálni, az asztalok kivételével, amelyeket csak tárolási helyzetben kell figyelembe venni.

| 2. | Ezt a vizsgálatot fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó, ezen előírás 1. melléklete szerinti értesítésben. Mellékelni kell egy rajzot, amelyen látható az ülés háttámlájának az energiaelnyelési vizsgálattal ellenőrzött területe. |
| --- | --- |

2.

Ezt a vizsgálatot fel kell tüntetni az üléstípus jóváhagyására vonatkozó, ezen előírás 1. melléklete szerinti értesítésben. Mellékelni kell egy rajzot, amelyen látható az ülés háttámlájának az energiaelnyelési vizsgálattal ellenőrzött területe.

| 3. | Ezt a vizsgálatot az ülésen kívül a jármű más részeivel is el lehet végezni (az 1. függelék 3.5.3. szakasza és a 7. függelék 2.3. szakasza). |
| --- | --- |

3.

Ezt a vizsgálatot az ülésen kívül a jármű más részeivel is el lehet végezni (az 1. függelék 3.5.3. szakasza és a 7. függelék 2.3. szakasza).

---

7. függelék

AZ OLDALRA NÉZŐ ÜLÉSEKEN HELYET FOGLALÓ UTASOK 7.4.4. SZAKASZ SZERINTI VÉDELMÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

| 1. | A legelső oldalra néző ülés és a jármű ezen legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének távolsága nem haladhatja meg a 450 mm-t. Minden mérést a legelső oldalra néző ülés vonatkoztatási síkja felett 1 000 mm-re kell elvégezni (lásd az 1. ábrát). |
| --- | --- |

1.

A legelső oldalra néző ülés és a jármű ezen legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének távolsága nem haladhatja meg a 450 mm-t. Minden mérést a legelső oldalra néző ülés vonatkoztatási síkja felett 1 000 mm-re kell elvégezni (lásd az 1. ábrát).

1.   ábra

Oldalra néző ülés elhelyezkedésére vonatkozó követelmények

Image

| 2. | A járműnek a legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének (pl. térelválasztónak, falnak vagy egy menetirányba néző ülés háttámlájának) teljesítenie kell a következő követelményeket ahhoz, hogy védje a legelső oldalra néző ülésen helyet foglaló utast (lásd a 2. ábrát):






  2.1. | a legelső oldalra néző ülés vonatkoztatási síkja alapján a jármű részének magassága nem lehet kisebb mint 1 020 mm, és |
| --- | --- | --- |

2.

A járműnek a legelső oldalra néző ülés előtt elhelyezkedő részének (pl. térelválasztónak, falnak vagy egy menetirányba néző ülés háttámlájának) teljesítenie kell a következő követelményeket ahhoz, hogy védje a legelső oldalra néző ülésen helyet foglaló utast (lásd a 2. ábrát):

2.1.

a legelső oldalra néző ülés vonatkoztatási síkja alapján a jármű részének magassága nem lehet kisebb mint 1 020 mm, és

| 2.2. | a jármű részének tényleges ütközési felülete 200 mm széles és 580 mm magas. Ezt a felületet úgy kell elhelyezni, hogy a függőleges középvonal a legelső oldalra néző ülés H pontja mögött 50 mm-re helyezkedjen el; és |
| --- | --- |

2.2.

a jármű részének tényleges ütközési felülete 200 mm széles és 580 mm magas. Ezt a felületet úgy kell elhelyezni, hogy a függőleges középvonal a legelső oldalra néző ülés H pontja mögött 50 mm-re helyezkedjen el; és

| 2.3. | A jármű részének az ezen a H ponton áthaladó függőleges síkra vetített megfelelő felületének a tényleges ütközési felület legalább 95 százalékát le kell fednie. A jármű ezen részének meg kell felelnie a 6. függelékben szereplő energiaelnyelési követelménynek.






  2.3.1. | Ha van egy rés a megfelelő felületen (jellemzően két menetirányba néző ülés, közöttük réssel), a távolságot minden rés esetében egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével kell meghatározni. A gömböt erő alkalmazása nélkül érintkezésbe kell hozni a réssel azon a helyen, ahol a gömb a legmélyebben hatolhat be a résbe. A gömb két érintkezési pontja közötti távolságnak 60 mm-nél kisebbnek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

2.3.

A jármű részének az ezen a H ponton áthaladó függőleges síkra vetített megfelelő felületének a tényleges ütközési felület legalább 95 százalékát le kell fednie. A jármű ezen részének meg kell felelnie a 6. függelékben szereplő energiaelnyelési követelménynek.

2.3.1.

Ha van egy rés a megfelelő felületen (jellemzően két menetirányba néző ülés, közöttük réssel), a távolságot minden rés esetében egy 165 mm átmérőjű gömb segítségével kell meghatározni. A gömböt erő alkalmazása nélkül érintkezésbe kell hozni a réssel azon a helyen, ahol a gömb a legmélyebben hatolhat be a résbe. A gömb két érintkezési pontja közötti távolságnak 60 mm-nél kisebbnek kell lennie.

| 3. | A gyártó kérésére az oldalra néző üléseken is el lehet végezni az 1. függelék szerinti vizsgálatot a megfelelő próbabábuval. |
| --- | --- |

3.

A gyártó kérésére az oldalra néző üléseken is el lehet végezni az 1. függelék szerinti vizsgálatot a megfelelő próbabábuval.

2.   ábra

A járműnek a legelső oldalra néző ülés előtt lévő részének elhelyezkedésére vonatkozó követelmények

Image

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

Image

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

1.   Ülés jóváhagyási jelének elrendezése

Image

Az ülésen elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott üléstípust az ülések szilárdsága tekintetében, a 4. melléklet 2. szakasza szerint elvégzett vizsgálat alapján, Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 032439 számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 80. számú előírás követelményei szerint adták meg.

2.   Járműtípus jóváhagyási jelének elrendezése

Image

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a járművön található rögzítések szilárdsága tekintetében, Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 032439 számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 80. számú előírás követelményei szerint adták meg.

---

4. MELLÉKLET

Eljárás a H pont helye és a gépjárműben utazó személy törzsének különböző üléshelyzetekben felvett tényleges dőlésszöge meghatározására
   (1)

| 1. függelék | – | A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz (háromdimenziós próbabábu) leírása (1), (2) |
| --- | --- | --- |
| 2. függelék | – | A háromdimenziós referenciarendszer (1) |
| 3. függelék | – | Az üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok (1) |

1. függelék

–

A háromdimenziós H pont vizsgáló eszköz (háromdimenziós próbabábu) leírása (1), (2)

2. függelék

–

A háromdimenziós referenciarendszer (1)

3. függelék

–

Az üléshelyzetekre vonatkozó referenciaadatok (1)

---

(1)  Az eljárás leírása a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2) 1. mellékletében szerepel. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  A háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz felépítéséről bővebb tájékoztatás a Society of Automotive Engineers (SAE) elnevezésű szervezettől szerezhető be (400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Amerikai Egyesült Államok). Az eszköz megfelel az ISO 6549–1980 szabványban leírt eszköznek.

---

24.8.2013

| 24.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---

| 24.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/s3

---

AZ OLVASÓHOZ – JOGI AKTUSOKRA TÖRTÉNŐ HIVATKOZÁS MÓDJA

2013. július 1-jétől megváltozott a jogi aktusokra történő hivatkozás módja.

Az átmeneti időszak alatt az új módszer együtt él a régivel.

---