# Jurnalul Oficial L 244/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.244.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 244 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5613 septembrie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.244.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 244

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5613 septembrie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 876/2013 al Comisiei din 28 mai 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind colegiile pentru contrapărțile centrale (
  1
  ) | 19 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei din 27 iunie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro | 23 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 878/2013 al Comisiei din 12 septembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 32 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/453/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 septembrie 2013 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/443/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H7N7 în Italia
  [notificată cu numărul C(2013) 5904]

   (
  1
  ) | 34 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 875/2013 al Consiliului din 2 septembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

1

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 876/2013 al Comisiei din 28 mai 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind colegiile pentru contrapărțile centrale (
  1
  )

1

19

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei din 27 iunie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro

23

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 878/2013 al Comisiei din 12 septembrie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

32

DECIZII

2013/453/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 septembrie 2013 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/443/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H7N7 în Italia
  [notificată cu numărul C(2013) 5904]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 5904]

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia) | s3 |
| | * | Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

s3

*

Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor – Modalitatea de citare a actelor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 875/2013 AL CONSILIULUI

din 2 septembrie 2013

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), o taxă antidumping definitivă privind importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat încadrate în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00 originar din Thailanda (denumită în continuare „măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), o taxă antidumping definitivă privind importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat încadrate în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00 originar din Thailanda (denumită în continuare „măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3) a modificat Regulamentul (CE) nr. 682/2007 în ceea ce privește nivelul taxei aplicate unei societăți și „tuturor celorlalte societăți”. Nivelurile taxelor modificate sunt cuprinse între 3,1 % și 14,3 %. Importurile provenind de la doi producători-exportatori thailandezi ale căror angajamente au fost acceptate prin Decizia 2007/424/CE a Comisiei (4) au fost scutite de taxă. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3) a modificat Regulamentul (CE) nr. 682/2007 în ceea ce privește nivelul taxei aplicate unei societăți și „tuturor celorlalte societăți”. Nivelurile taxelor modificate sunt cuprinse între 3,1 % și 14,3 %. Importurile provenind de la doi producători-exportatori thailandezi ale căror angajamente au fost acceptate prin Decizia 2007/424/CE a Comisiei (4) au fost scutite de taxă.

| (3) | Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 847/2009 (5), a considerat că angajamentele de preț cu prețuri minime de import fixe nu mai erau adecvate pentru a compensa efectul prejudiciabil al dumpingului. Prin urmare, angajamentele acceptate au fost retrase și ofertele de angajamente ale altor 10 producători-exportatori thailandezi au fost respinse. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 847/2009 (5), a considerat că angajamentele de preț cu prețuri minime de import fixe nu mai erau adecvate pentru a compensa efectul prejudiciabil al dumpingului. Prin urmare, angajamentele acceptate au fost retrase și ofertele de angajamente ale altor 10 producători-exportatori thailandezi au fost respinse.

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 19 martie 2012, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de cătreAssociation Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră din producția totală a Uniunii de porumb dulce preparat sau conservat, în acest caz mai mult de 50 %. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 19 martie 2012, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de cătreAssociation Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră din producția totală a Uniunii de porumb dulce preparat sau conservat, în acest caz mai mult de 50 %.

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

3.   Inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 iunie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) (denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 iunie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7) (denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   Ancheta

4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (7) | Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).

4.2.   Părțile vizate de procedură

| (8) | Comisia a anunțat oficial reclamantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Thailanda, importatorii neafiliați, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre inițierea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a anunțat oficial reclamantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Thailanda, importatorii neafiliați, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre inițierea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de inițiere.

| (9) | S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(9)

S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (10) | Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din Thailanda și de importatori neafiliați din Uniune implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din Thailanda și de importatori neafiliați din Uniune implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.

| (11) | În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori din Thailanda, Comisia a primit informații complete de la 17 producători-exportatori, dintre care nouă au exportat către Uniune în cursul PAR. S-a decis selectarea unui eșantion de trei producători-exportatori, ale căror exporturi combinate au reprezentat 90 % din cantitățile totale exportate către Uniune de către producătorii-exportatori cooperanți în cursul PAR. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori din Thailanda, Comisia a primit informații complete de la 17 producători-exportatori, dintre care nouă au exportat către Uniune în cursul PAR. S-a decis selectarea unui eșantion de trei producători-exportatori, ale căror exporturi combinate au reprezentat 90 % din cantitățile totale exportate către Uniune de către producătorii-exportatori cooperanți în cursul PAR.

| (12) | Având în vedere faptul că a fost primit un singur răspuns de la un importator neafiliat, pentru importatorii neafiliați nu s-a aplicat eșantionarea. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere faptul că a fost primit un singur răspuns de la un importator neafiliat, pentru importatorii neafiliați nu s-a aplicat eșantionarea.

| (13) | Având în vedere numărul mare al producătorilor din Uniune implicați în această procedură, potrivit avizului de inițiere, Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune în vederea stabilirii prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Această preselecție a fost făcută prin utilizarea informațiilor de care Comisia dispunea în etapa de inițiere și a fost bazată pe volumul vânzărilor, volumul producției și localizarea geografică a producătorilor în Uniune. Eșantionul propus corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. În plus, eșantionul propus este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică a întreprinderilor, deoarece acoperă trei state membre diferite. Producătorii din Uniune au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de inițiere. Dat fiind că niciun alt producător nu s-a făcut cunoscut și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere numărul mare al producătorilor din Uniune implicați în această procedură, potrivit avizului de inițiere, Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune în vederea stabilirii prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Această preselecție a fost făcută prin utilizarea informațiilor de care Comisia dispunea în etapa de inițiere și a fost bazată pe volumul vânzărilor, volumul producției și localizarea geografică a producătorilor în Uniune. Eșantionul propus corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. În plus, eșantionul propus este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică a întreprinderilor, deoarece acoperă trei state membre diferite. Producătorii din Uniune au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de inițiere. Dat fiind că niciun alt producător nu s-a făcut cunoscut și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat.

| (14) | Două părți interesate au afirmat că eșantionul de producători din Uniune a fost selectat doar din rândul solicitanților și că ar fi trebuit să se facă un efort de a eșantiona producătorii din afara grupului de solicitanți. |
| --- | --- |

(14)

Două părți interesate au afirmat că eșantionul de producători din Uniune a fost selectat doar din rândul solicitanților și că ar fi trebuit să se facă un efort de a eșantiona producătorii din afara grupului de solicitanți.

| (15) | Cu toate acestea, toți producătorii cunoscuți din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au fost invitați să coopereze. 10 producători din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au prezentat informații referitoare la eșantionare. După cum se explică în considerentul 13, eșantionul selecționat corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea constitui, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. Comisia consideră că eșantionul selecționat este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică, indiferent dacă producătorii sunt sau nu solicitanți. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă. |
| --- | --- |

(15)

Cu toate acestea, toți producătorii cunoscuți din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au fost invitați să coopereze. 10 producători din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au prezentat informații referitoare la eșantionare. După cum se explică în considerentul 13, eșantionul selecționat corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea constitui, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. Comisia consideră că eșantionul selecționat este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică, indiferent dacă producătorii sunt sau nu solicitanți. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă.

| (16) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorului neafiliat. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franța; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorului neafiliat. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franța;

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franța; |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franța;

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungaria; |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungaria;

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia;

| (b) | Producători-exportatori din Thailanda:






  — | Agri Sol., Ltd., Pathumthani City; |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din Thailanda:

—

Agri Sol., Ltd., Pathumthani City;

| — | Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok; |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok;

| — | Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.

| (17) | Au fost audiate toate părților interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. |
| --- | --- |

(17)

Au fost audiate toate părților interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (18) | Produsul în cauză este porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda. |
| --- | --- |

(18)

Produsul în cauză este porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda.

| (19) | Ancheta a indicat că, în pofida diferențelor de conservare, diversele tipuri ale produsului în cauză au aceleași caracteristici biologice și chimice esențiale și au practic aceleași aplicații. |
| --- | --- |

(19)

Ancheta a indicat că, în pofida diferențelor de conservare, diversele tipuri ale produsului în cauză au aceleași caracteristici biologice și chimice esențiale și au practic aceleași aplicații.

| (20) | Două părți interesate au afirmat că codurile NC pentru porumb dulce nu reprezintă doar produsul în cauză, ci includ cantități considerabile de conserve de porumb pitic care nu este produs în Uniune și care nu este produsul similar. Acestea au sugerat că porumbul pitic este inclus de Comisie în datele sale. |
| --- | --- |

(20)

Două părți interesate au afirmat că codurile NC pentru porumb dulce nu reprezintă doar produsul în cauză, ci includ cantități considerabile de conserve de porumb pitic care nu este produs în Uniune și care nu este produsul similar. Acestea au sugerat că porumbul pitic este inclus de Comisie în datele sale.

| (21) | Cu toate acestea, ancheta s-a concentrat exclusiv asupra produsului care face obiectul măsurilor, ceea ce exclude porumbul pitic, utilizând codurile TARIC corespunzătoare ca bază pentru analiză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă, ca fiind incorectă. |
| --- | --- |

(21)

Cu toate acestea, ancheta s-a concentrat exclusiv asupra produsului care face obiectul măsurilor, ceea ce exclude porumbul pitic, utilizând codurile TARIC corespunzătoare ca bază pentru analiză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă, ca fiind incorectă.

2.   Produsul similar

| (22) | S-a constatat că porumbul dulce produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și porumbul dulce produs și vândut în Thailanda prezintă, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aplicații de bază identice cu cele ale porumbului dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

S-a constatat că porumbul dulce produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și porumbul dulce produs și vândut în Thailanda prezintă, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aplicații de bază identice cu cele ale porumbului dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (23) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.

1.   Observații preliminare

| (24) | După cum s-a menționat în considerentul 10, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, avizul de inițiere prevede efectuarea unei eșantionări. Pentru determinarea probabilității continuării sau reapariției dumpingului a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori, reprezentând aproximativ 90 % din exporturile totale în rândul producătorilor-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera. |
| --- | --- |

(24)

După cum s-a menționat în considerentul 10, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, avizul de inițiere prevede efectuarea unei eșantionări. Pentru determinarea probabilității continuării sau reapariției dumpingului a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori, reprezentând aproximativ 90 % din exporturile totale în rândul producătorilor-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera.

| (25) | Întrucât cantitățile combinate ale exporturilor celor trei producători-exportatori incluși în eșantion reprezentau aproximativ 25 % din toate exporturile din Thailanda către Uniune în cursul PAR, a fost necesar să fie utilizate informații din alte surse, cum ar fi cererea de reexaminare și statisticile comerciale disponibile privind exporturile (de la serviciile vamale thailandeze) și privind importurile (de la Eurostat) pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a dumpingului. |
| --- | --- |

(25)

Întrucât cantitățile combinate ale exporturilor celor trei producători-exportatori incluși în eșantion reprezentau aproximativ 25 % din toate exporturile din Thailanda către Uniune în cursul PAR, a fost necesar să fie utilizate informații din alte surse, cum ar fi cererea de reexaminare și statisticile comerciale disponibile privind exporturile (de la serviciile vamale thailandeze) și privind importurile (de la Eurostat) pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a dumpingului.

| (26) | Vânzările către comercianți în Thailanda, în cazul în care mărfurile erau destinate unor destinații de export necunoscute, nu au fost incluse în determinarea marjei de dumping. |
| --- | --- |

(26)

Vânzările către comercianți în Thailanda, în cazul în care mărfurile erau destinate unor destinații de export necunoscute, nu au fost incluse în determinarea marjei de dumping.

| (27) | Ca în ancheta inițială, s-a constatat că o parte din vânzările produsului în cauză realizate de anumiți producători-exportatori provine de la producători externi. În scopul anchetei, vânzările de produs în cauză care nu a fost fabricat de producătorii-exportatori înșiși nu au fost luate în considerare la stabilirea marjelor lor de dumping respective. |
| --- | --- |

(27)

Ca în ancheta inițială, s-a constatat că o parte din vânzările produsului în cauză realizate de anumiți producători-exportatori provine de la producători externi. În scopul anchetei, vânzările de produs în cauză care nu a fost fabricat de producătorii-exportatori înșiși nu au fost luate în considerare la stabilirea marjelor lor de dumping respective.

2.   Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR

2.1.   Determinarea valorii normale

| (28) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare dintre cei trei producători-exportatori, dacă vânzările lor interne totale de produs similar în timpul PAR au fost reprezentative în comparație cu totalitatea vânzărilor lor la export către Uniune, adică dacă volumul vânzărilor produsului similar destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul exporturilor lor de produs în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare dintre cei trei producători-exportatori, dacă vânzările lor interne totale de produs similar în timpul PAR au fost reprezentative în comparație cu totalitatea vânzărilor lor la export către Uniune, adică dacă volumul vânzărilor produsului similar destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul exporturilor lor de produs în cauză către Uniune.

| (29) | Vânzările interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative pentru una dintre cele trei societăți incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(29)

Vânzările interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative pentru una dintre cele trei societăți incluse în eșantion.

| (30) | Ulterior, s-a analizat dacă tipurile de produs similar comercializate de această societate și destinate consumului pe piața internă erau identice sau direct comparabile cu tipurile destinate exportului către Uniune. Pentru fiecare din respectivele tipuri, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar destinate consumului pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările destinate consumului pe piața internă au fost suficient de reprezentative atunci când acestea au reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor produsului de tip comparabil exportat către Uniune. |
| --- | --- |

(30)

Ulterior, s-a analizat dacă tipurile de produs similar comercializate de această societate și destinate consumului pe piața internă erau identice sau direct comparabile cu tipurile destinate exportului către Uniune. Pentru fiecare din respectivele tipuri, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar destinate consumului pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările destinate consumului pe piața internă au fost suficient de reprezentative atunci când acestea au reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor produsului de tip comparabil exportat către Uniune.

| (31) | S-a constatat că, în ceea ce privește această societate, numai un tip de produs similar era direct comparabil cu tipul exportat în Uniune. În plus, acest tip specific a fost vândut, de asemenea, în cantități suficient de reprezentative pe piața internă. |
| --- | --- |

(31)

S-a constatat că, în ceea ce privește această societate, numai un tip de produs similar era direct comparabil cu tipul exportat în Uniune. În plus, acest tip specific a fost vândut, de asemenea, în cantități suficient de reprezentative pe piața internă.

| (32) | Ulterior, s-a examinat dacă tipul de produs pentru societatea menționată în considerentul 31 a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări rentabile pe piața internă către clienți neafiliați, pentru tipul de produs în cauză. |
| --- | --- |

(32)

Ulterior, s-a examinat dacă tipul de produs pentru societatea menționată în considerentul 31 a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări rentabile pe piața internă către clienți neafiliați, pentru tipul de produs în cauză.

| (33) | S-a constatat că peste 80 % din volumul vânzărilor destinate consumului pe piața internă a fost rentabil și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4), toate tranzacțiile de acest tip specific au fost utilizate pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(33)

S-a constatat că peste 80 % din volumul vânzărilor destinate consumului pe piața internă a fost rentabil și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4), toate tranzacțiile de acest tip specific au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.

| (34) | Pentru tipul de produs în cauză, pentru care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip de pe piața internă în cursul PAR. |
| --- | --- |

(34)

Pentru tipul de produs în cauză, pentru care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip de pe piața internă în cursul PAR.

| (35) | Pentru ceilalți doi producători-exportatori, ale căror vânzări pe piața internă nu au fost considerate reprezentative (dintre care unul nu a vândut deloc produsul similar pentru consum pe piața internă) și pentru cel de al treilea producător-exportator al cărui ansamblu de vânzări a fost considerat reprezentativ, dar la care, pentru o serie de tipuri de produs similar, cantitățile vândute pe piața internă nu au fost considerate reprezentative, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Pentru ceilalți doi producători-exportatori, ale căror vânzări pe piața internă nu au fost considerate reprezentative (dintre care unul nu a vândut deloc produsul similar pentru consum pe piața internă) și pentru cel de al treilea producător-exportator al cărui ansamblu de vânzări a fost considerat reprezentativ, dar la care, pentru o serie de tipuri de produs similar, cantitățile vândute pe piața internă nu au fost considerate reprezentative, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (36) | Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție pentru fiecare tip de produs exportat către Uniune a unei sume rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costuri VAG), precum și pentru profit. |
| --- | --- |

(36)

Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție pentru fiecare tip de produs exportat către Uniune a unei sume rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costuri VAG), precum și pentru profit.

| (37) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pentru cei doi producători-exportatori care au efectuat vânzări destinate consumului pe piața internă – în cantități mai mici sau mai mari decât 5 % din cantitățile vânzărilor lor către Uniune – costurile VAG și marja de profit au fost stabilite în funcție de vânzările societății respective în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pentru cei doi producători-exportatori care au efectuat vânzări destinate consumului pe piața internă – în cantități mai mici sau mai mari decât 5 % din cantitățile vânzărilor lor către Uniune – costurile VAG și marja de profit au fost stabilite în funcție de vânzările societății respective în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă.

| (38) | În cazul celui de al treilea producător-exportator care nu a vândut produsul similar pentru consumul intern, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, SG&A, precum și profitul corespunzătoare acestui al treilea producător-exportator au constituit media ponderată a SG&A și a profitului pentru ceilalți doi producători-exportatori menționați în considerentul 37. |
| --- | --- |

(38)

În cazul celui de al treilea producător-exportator care nu a vândut produsul similar pentru consumul intern, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, SG&A, precum și profitul corespunzătoare acestui al treilea producător-exportator au constituit media ponderată a SG&A și a profitului pentru ceilalți doi producători-exportatori menționați în considerentul 37.

| (39) | Două părți interesate au contestat metodologia folosită, astfel cum este prevăzută în considerentul 37, și anume utilizarea profitului în scopul de a construi o valoare normală atunci când acest profit se bazează pe vânzările interne la volume mai mici de 5 % din cantitățile vânzărilor către Uniune. Se consideră că, în cazul în care operațiunile de vânzare pe piața internă nu sunt considerate a fi în cantități suficiente pentru a fi reprezentative, nici profitul din aceste tranzacții nu ar trebui să fie utilizat. |
| --- | --- |

(39)

Două părți interesate au contestat metodologia folosită, astfel cum este prevăzută în considerentul 37, și anume utilizarea profitului în scopul de a construi o valoare normală atunci când acest profit se bazează pe vânzările interne la volume mai mici de 5 % din cantitățile vânzărilor către Uniune. Se consideră că, în cazul în care operațiunile de vânzare pe piața internă nu sunt considerate a fi în cantități suficiente pentru a fi reprezentative, nici profitul din aceste tranzacții nu ar trebui să fie utilizat.

| (40) | Cu toate acestea, aceeași metodologie a fost utilizată în ancheta inițială și, în absența modificării circumstanțelor, Comisia consideră că această metodologie este încă valabilă în sensul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(40)

Cu toate acestea, aceeași metodologie a fost utilizată în ancheta inițială și, în absența modificării circumstanțelor, Comisia consideră că această metodologie este încă valabilă în sensul prezentei proceduri.

2.2.   Determinarea prețului de export

| (41) | Toate vânzările producătorilor-exportatori eșantionați au fost realizate direct către clienți neafiliați din Uniune. Astfel, prețul de vânzare a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către acești clienți neafiliați din Uniune. |
| --- | --- |

(41)

Toate vânzările producătorilor-exportatori eșantionați au fost realizate direct către clienți neafiliați din Uniune. Astfel, prețul de vânzare a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către acești clienți neafiliați din Uniune.

2.3.   Comparație și ajustări

| (42) | Comparația dintre valoarea normală construită și prețul de export a fost efectuată pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-au luat în considerare diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

Comparația dintre valoarea normală construită și prețul de export a fost efectuată pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-au luat în considerare diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (43) | Ajustări pentru diferențele privind costurile de transport, cheltuielile de asigurare, de manipulare și de încărcare, comisioane și taxe bancare au fost acordate atunci când erau aplicabile și justificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(43)

Ajustări pentru diferențele privind costurile de transport, cheltuielile de asigurare, de manipulare și de încărcare, comisioane și taxe bancare au fost acordate atunci când erau aplicabile și justificate în mod corespunzător.

| (44) | În plus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază și în temeiul metodologiei utilizate în ancheta inițială, au fost operate ajustări pentru diferențele de nivel de comercializare pentru acei producători-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se efectuează sub marcă proprie, dar ale căror vânzări către Uniune poartă marca unui distribuitor. Nivelul ajustării – calculat sub forma unei reduceri a marjei de profit utilizate pentru construirea valorii normale, astfel cum s-a menționat în considerentul 33 – a fost estimat pe baza raportului dintre marjele profitului obținut de industria din Uniune de pe urma produselor vândute sub marcă proprie și de pe urma tuturor produselor. Marja de profit a fost, prin urmare, redusă cu 20 %-50 %. |
| --- | --- |

(44)

În plus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază și în temeiul metodologiei utilizate în ancheta inițială, au fost operate ajustări pentru diferențele de nivel de comercializare pentru acei producători-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se efectuează sub marcă proprie, dar ale căror vânzări către Uniune poartă marca unui distribuitor. Nivelul ajustării – calculat sub forma unei reduceri a marjei de profit utilizate pentru construirea valorii normale, astfel cum s-a menționat în considerentul 33 – a fost estimat pe baza raportului dintre marjele profitului obținut de industria din Uniune de pe urma produselor vândute sub marcă proprie și de pe urma tuturor produselor. Marja de profit a fost, prin urmare, redusă cu 20 %-50 %.

| (45) | Două părți interesate au considerat că piața internă din Thailanda și piața Uniunii nu pot fi comparate, întrucât dimensiunile pieței diferă și producătorii thailandezi vând sub mărcile proprii pe piața internă. |
| --- | --- |

(45)

Două părți interesate au considerat că piața internă din Thailanda și piața Uniunii nu pot fi comparate, întrucât dimensiunile pieței diferă și producătorii thailandezi vând sub mărcile proprii pe piața internă.

| (46) | În primul rând, se reamintește faptul că în considerentul 22 s-a stabilit că porumbul dulce vândut pe piața internă din Thailanda și porumbul dulce vândut pentru export către piața Uniunii sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

În primul rând, se reamintește faptul că în considerentul 22 s-a stabilit că porumbul dulce vândut pe piața internă din Thailanda și porumbul dulce vândut pentru export către piața Uniunii sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (47) | În al doilea rând, din cauza diferențelor dintre nivelul de comercializare, s-a efectuat o ajustare a marjei de profit – o ajustare în sensul diminuării cu 20 %-50 % a marjei de profit generate de vânzările sub mărci proprii pe piața internă. Cazul de față respectă, de asemenea, metodologia utilizată în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(47)

În al doilea rând, din cauza diferențelor dintre nivelul de comercializare, s-a efectuat o ajustare a marjei de profit – o ajustare în sensul diminuării cu 20 %-50 % a marjei de profit generate de vânzările sub mărci proprii pe piața internă. Cazul de față respectă, de asemenea, metodologia utilizată în ancheta inițială.

2.4.   Dumpingul în cursul PAR

| (48) | Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procentaj din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-au situat între 8 % și 44 %. |
| --- | --- |

(48)

Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procentaj din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-au situat între 8 % și 44 %.

3.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

3.1.   Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori

| (49) | Producția de porumb dulce depinde de accesul la porumb proaspăt recoltat care este livrat către fabrica de conserve imediat după recoltare. Porumbul proaspăt recoltat trebuie să fie conservat în termen de 24 de ore după recoltare și, prin urmare, capacitatea de a produce produsul în cauză este în mod direct legată de disponibilitatea porumbului proaspăt recoltat. |
| --- | --- |

(49)

Producția de porumb dulce depinde de accesul la porumb proaspăt recoltat care este livrat către fabrica de conserve imediat după recoltare. Porumbul proaspăt recoltat trebuie să fie conservat în termen de 24 de ore după recoltare și, prin urmare, capacitatea de a produce produsul în cauză este în mod direct legată de disponibilitatea porumbului proaspăt recoltat.

| (50) | În Thailanda, sezonul de recoltare este de aproximativ 9-10 luni pe an, cuprinzând două recolte pe an. Atunci când evaluează capacitatea tehnică de fabricare disponibilă, constrângerile materiale sezoniere privind materia primă trebuie să fie incluse în analiză. |
| --- | --- |

(50)

În Thailanda, sezonul de recoltare este de aproximativ 9-10 luni pe an, cuprinzând două recolte pe an. Atunci când evaluează capacitatea tehnică de fabricare disponibilă, constrângerile materiale sezoniere privind materia primă trebuie să fie incluse în analiză.

| (51) | Cei trei producători-exportatori care au fost incluși în eșantion aveau o capacitate tehnică combinată situată între 130 000 și 150 000 de tone. Rata efectivă de utilizare a capacității tehnice disponibile s-a situat între 50 % și 80 %. |
| --- | --- |

(51)

Cei trei producători-exportatori care au fost incluși în eșantion aveau o capacitate tehnică combinată situată între 130 000 și 150 000 de tone. Rata efectivă de utilizare a capacității tehnice disponibile s-a situat între 50 % și 80 %.

| (52) | Mai multe părți interesate au luat act de metodologia utilizată pentru a ține seama de faptul că accesul la materii prime diminuează capacitatea tehnică, susținând însă că a fost exagerată capacitatea disponibilă neutilizată. |
| --- | --- |

(52)

Mai multe părți interesate au luat act de metodologia utilizată pentru a ține seama de faptul că accesul la materii prime diminuează capacitatea tehnică, susținând însă că a fost exagerată capacitatea disponibilă neutilizată.

| (53) | Astfel cum s-a subliniat în considerentul 50, capacitatea tehnică nu poate fi utilizată pe deplin din cauza indisponibilității sezoniere a porumbului dulce proaspăt recoltat. Totuși, ancheta a arătat că cifrele de 80 % și mai mult, reprezentând procentajul de utilizare a capacității, sunt obținute de unii dintre producătorii incluși în eșantion, în timp ce pentru alți producători nivelul de utilizare a capacității este mult mai redus. Întrucât toți producătorii au un acces comparabil la materii prime, acest nivel mai scăzut de utilizare a capacității nu poate fi explicat numai prin indisponibilitatea sezonieră a porumbului dulce proaspăt recoltat. |
| --- | --- |

(53)

Astfel cum s-a subliniat în considerentul 50, capacitatea tehnică nu poate fi utilizată pe deplin din cauza indisponibilității sezoniere a porumbului dulce proaspăt recoltat. Totuși, ancheta a arătat că cifrele de 80 % și mai mult, reprezentând procentajul de utilizare a capacității, sunt obținute de unii dintre producătorii incluși în eșantion, în timp ce pentru alți producători nivelul de utilizare a capacității este mult mai redus. Întrucât toți producătorii au un acces comparabil la materii prime, acest nivel mai scăzut de utilizare a capacității nu poate fi explicat numai prin indisponibilitatea sezonieră a porumbului dulce proaspăt recoltat.

| (54) | Conform informațiilor furnizate de Asociația întreprinderilor prelucrătoare de produse alimentare din Thailanda (Thai Food Processors Association), volumul total al exporturilor din Thailanda către restul lumii a crescut în mod constant cu aproximativ 20 % în cursul perioadei examinate, atingând un volum de 150 000-200 000 de tone în cursul PAR. Acest lucru arată că cantitățile disponibile de porumb dulce pot crește și cresc efectiv în mod constant atunci când sunt necesare cantități suplimentare pentru producătorii-exportatori. În acest sens, se observă că producția totală de porumb galben a variat între 4,1 milioane și 4,5 milioane de tone în Thailanda în cursul perioadei luate în considerare. Deși se recunoaște că nu se poate face trecerea de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce pe baza unui raport de 1:1, amploarea propriu-zisă a diferenței în volume de producție arată în mod clar faptul că, chiar și o mică schimbare de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce poate avea un impact substanțial asupra producției totale de porumb dulce în Thailanda. |
| --- | --- |

(54)

Conform informațiilor furnizate de Asociația întreprinderilor prelucrătoare de produse alimentare din Thailanda (Thai Food Processors Association), volumul total al exporturilor din Thailanda către restul lumii a crescut în mod constant cu aproximativ 20 % în cursul perioadei examinate, atingând un volum de 150 000-200 000 de tone în cursul PAR. Acest lucru arată că cantitățile disponibile de porumb dulce pot crește și cresc efectiv în mod constant atunci când sunt necesare cantități suplimentare pentru producătorii-exportatori. În acest sens, se observă că producția totală de porumb galben a variat între 4,1 milioane și 4,5 milioane de tone în Thailanda în cursul perioadei luate în considerare. Deși se recunoaște că nu se poate face trecerea de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce pe baza unui raport de 1:1, amploarea propriu-zisă a diferenței în volume de producție arată în mod clar faptul că, chiar și o mică schimbare de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce poate avea un impact substanțial asupra producției totale de porumb dulce în Thailanda.

| (55) | Pe această bază, s-a stabilit că cei trei producători incluși în eșantion ar putea produce o cantitate suplimentară de aproximativ 40 000-60 000 de tone pe an („capacitate neutilizată reală”), care reprezintă aproximativ de 2-3 ori totalul exporturilor produsului în cauză din Thailanda către Uniune. |
| --- | --- |

(55)

Pe această bază, s-a stabilit că cei trei producători incluși în eșantion ar putea produce o cantitate suplimentară de aproximativ 40 000-60 000 de tone pe an („capacitate neutilizată reală”), care reprezintă aproximativ de 2-3 ori totalul exporturilor produsului în cauză din Thailanda către Uniune.

| (56) | Capacitatea neutilizată reală a producătorilor incluși în eșantion în sine poate, prin urmare, fi considerată ca fiind semnificativă. În plus, există încă 15 producători cunoscuți ai produsului în cauză în Thailanda, care, în mod similar, au acces la producția importantă de porumb dulce din Thailanda. |
| --- | --- |

(56)

Capacitatea neutilizată reală a producătorilor incluși în eșantion în sine poate, prin urmare, fi considerată ca fiind semnificativă. În plus, există încă 15 producători cunoscuți ai produsului în cauză în Thailanda, care, în mod similar, au acces la producția importantă de porumb dulce din Thailanda.

| (57) | Din informațiile colectate de la alte surse, și anume:






  — | informațiile colectate din prezentările făcute de producătorii-exportatori pe internet; |
| --- | --- | --- |

(57)

Din informațiile colectate de la alte surse, și anume:

—

informațiile colectate din prezentările făcute de producătorii-exportatori pe internet;

| — | informațiile colectate legate de procesul de eșantionare; și |
| --- | --- |

—

informațiile colectate legate de procesul de eșantionare; și

| — | informațiile colectate în baza de date înființată în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

—

informațiile colectate în baza de date înființată în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază,

se poate concluziona că cel puțin doi mari producători-exportatori, dintre care unul a cooperat la ancheta de reexaminare, dar nu a fost selectat pentru eșantion (și, prin urmare, nu a prezentat informații detaliate în acest sens), au o capacitate combinată de 50 000 până la 100 000 de tone.

| (58) | În sfârșit, nu există dovezi care să sugereze că nivelul consumului de pe piața din Thailanda sau de pe piețele țărilor terțe ar crește și astfel ar absorbi creșterea producției în cazul în care sunt utilizate capacitățile disponibile ale producătorilor thailandezi. În special, piața din Thailanda este mică și, în medie, a reprezentat doar 1 %-2 % din totalul vânzărilor realizate de toți producătorii thailandezi incluși în eșantion. Acest fapt confirmă că orice producție suplimentară de porumb dulce va fi exportată în afara Thailandei. |
| --- | --- |

(58)

În sfârșit, nu există dovezi care să sugereze că nivelul consumului de pe piața din Thailanda sau de pe piețele țărilor terțe ar crește și astfel ar absorbi creșterea producției în cazul în care sunt utilizate capacitățile disponibile ale producătorilor thailandezi. În special, piața din Thailanda este mică și, în medie, a reprezentat doar 1 %-2 % din totalul vânzărilor realizate de toți producătorii thailandezi incluși în eșantion. Acest fapt confirmă că orice producție suplimentară de porumb dulce va fi exportată în afara Thailandei.

3.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (59) | Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piața internă, apar două aspecte: pe piața internă, prețurile sunt relativ ridicate (datorită comercializării sub marcă proprie) și volumele vânzărilor sunt relativ mici în comparație cu vânzările la export. Pe această bază, nu există niciun risc aparent de reorientare a schimburilor comerciale de la vânzări pe piața internă la vânzări către Uniune în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(59)

Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piața internă, apar două aspecte: pe piața internă, prețurile sunt relativ ridicate (datorită comercializării sub marcă proprie) și volumele vânzărilor sunt relativ mici în comparație cu vânzările la export. Pe această bază, nu există niciun risc aparent de reorientare a schimburilor comerciale de la vânzări pe piața internă la vânzări către Uniune în cazul abrogării măsurilor.

| (60) | Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piețele țărilor terțe, se constată că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, prețurile către Uniune sunt, în medie, cu 14 % mai mari. |
| --- | --- |

(60)

Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piețele țărilor terțe, se constată că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, prețurile către Uniune sunt, în medie, cu 14 % mai mari.

| (61) | Statisticile comerciale ale serviciilor vamale thailandeze confirmă, de asemenea, această constatare. După conversia greutății logistice (conservă + porumb + lichid) raportată în greutate netă conservată (porumb + lichid), în conformitate cu metodologia din cererea de reexaminare, prețurile pe kilogram practicate la exportul către Uniune sunt, în medie, cu 5 % mai mari decât la exportul către țări terțe. |
| --- | --- |

(61)

Statisticile comerciale ale serviciilor vamale thailandeze confirmă, de asemenea, această constatare. După conversia greutății logistice (conservă + porumb + lichid) raportată în greutate netă conservată (porumb + lichid), în conformitate cu metodologia din cererea de reexaminare, prețurile pe kilogram practicate la exportul către Uniune sunt, în medie, cu 5 % mai mari decât la exportul către țări terțe.

| (62) | În timp ce mai multe părți și-au exprimat îndoieli cu privire la faptul că o diferență de preț de 5 % sau 14 % este suficient de semnificativă pentru a conduce la o reorientare a schimburilor comerciale către Uniune, ancheta a arătat că aceasta este efectiv probabilă pe piața porumbului dulce. În cadrul prezentei proceduri, o societate thailandeză (Karn Corn) a obținut, în prealabil, o taxă care este cu 8 %-10 % mai mică decât taxa majorității celorlaltor exportatori thailandezi. Acest avantaj de 8 %-10 % a fost totuși suficient pentru a crește ponderea acestora în exporturile thailandeze către Uniune de șapte ori între perioada de anchetă a anchetei inițiale și PAR a anchetei actuale. |
| --- | --- |

(62)

În timp ce mai multe părți și-au exprimat îndoieli cu privire la faptul că o diferență de preț de 5 % sau 14 % este suficient de semnificativă pentru a conduce la o reorientare a schimburilor comerciale către Uniune, ancheta a arătat că aceasta este efectiv probabilă pe piața porumbului dulce. În cadrul prezentei proceduri, o societate thailandeză (Karn Corn) a obținut, în prealabil, o taxă care este cu 8 %-10 % mai mică decât taxa majorității celorlaltor exportatori thailandezi. Acest avantaj de 8 %-10 % a fost totuși suficient pentru a crește ponderea acestora în exporturile thailandeze către Uniune de șapte ori între perioada de anchetă a anchetei inițiale și PAR a anchetei actuale.

| (63) | În plus, în ciuda taxei antidumping de 3,1 % în vigoare, volumul exporturilor societății Karn Corn către Uniune a crescut de mai mult de două ori de la instituirea taxelor antidumping. Acest lucru demonstrează atractivitatea pieței Uniunii în comparație cu alte piețe, chiar și în cazul în care este vorba de o mică diferență de preț. |
| --- | --- |

(63)

În plus, în ciuda taxei antidumping de 3,1 % în vigoare, volumul exporturilor societății Karn Corn către Uniune a crescut de mai mult de două ori de la instituirea taxelor antidumping. Acest lucru demonstrează atractivitatea pieței Uniunii în comparație cu alte piețe, chiar și în cazul în care este vorba de o mică diferență de preț.

| (64) | În concluzie, în timp ce riscul de reorientare a schimburilor comerciale de la piața internă către piața Uniunii este mai degrabă limitat, datorită existenței vânzărilor sub marcă proprie ale celor dintâi, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele țărilor terțe către piața Uniunii datorită prețurilor mai ridicate practicate pe aceasta din urmă. |
| --- | --- |

(64)

În concluzie, în timp ce riscul de reorientare a schimburilor comerciale de la piața internă către piața Uniunii este mai degrabă limitat, datorită existenței vânzărilor sub marcă proprie ale celor dintâi, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele țărilor terțe către piața Uniunii datorită prețurilor mai ridicate practicate pe aceasta din urmă.

| (65) | Mai multe părți interesate au susținut că prețurile de pe piața Uniunii sunt comparabil mai puțin atractive decât prețurile practicate în alte țări, cum ar fi Japonia. Astfel, riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul abrogării măsurilor ar fi exagerat. |
| --- | --- |

(65)

Mai multe părți interesate au susținut că prețurile de pe piața Uniunii sunt comparabil mai puțin atractive decât prețurile practicate în alte țări, cum ar fi Japonia. Astfel, riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul abrogării măsurilor ar fi exagerat.

| (66) | Se reamintește faptul că vânzările către țări terțe sunt tratate ca un grup și concluzia la care s-a ajuns în considerentul 63 se bazează pe prețurile practicate către toate țările terțe, în medie. Este pe deplin recunoscut faptul că, în cadrul acestui grup al țărilor terțe, există țări în care prețurile de export sunt mai mari și există alte țări terțe care implică prețuri de export mai scăzute. Evident, cu cât prețul de export este mai scăzut, cu atât este mai ridicat riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(66)

Se reamintește faptul că vânzările către țări terțe sunt tratate ca un grup și concluzia la care s-a ajuns în considerentul 63 se bazează pe prețurile practicate către toate țările terțe, în medie. Este pe deplin recunoscut faptul că, în cadrul acestui grup al țărilor terțe, există țări în care prețurile de export sunt mai mari și există alte țări terțe care implică prețuri de export mai scăzute. Evident, cu cât prețul de export este mai scăzut, cu atât este mai ridicat riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul expirării măsurilor.

| (67) | În plus, una dintre părțile interesate a susținut că legăturile contractuale cu importatorii din țări terțe nu vor facilita trecerea de la consumatorii dintr-o anumită țară la consumatorii din altă țară. |
| --- | --- |

(67)

În plus, una dintre părțile interesate a susținut că legăturile contractuale cu importatorii din țări terțe nu vor facilita trecerea de la consumatorii dintr-o anumită țară la consumatorii din altă țară.

| (68) | În timp ce pot exista și sunt menținute pe termen scurt legături contractuale între producătorii-exportatori din Thailanda și importatorii din diverse țări terțe, nu există dovezi care să sugereze că aceste obligații contractuale nu ar putea fi eliminate treptat, pentru a permite vânzările pe piețele cu prețuri mai mari, cum ar fi piața Uniunii. |
| --- | --- |

(68)

În timp ce pot exista și sunt menținute pe termen scurt legături contractuale între producătorii-exportatori din Thailanda și importatorii din diverse țări terțe, nu există dovezi care să sugereze că aceste obligații contractuale nu ar putea fi eliminate treptat, pentru a permite vânzările pe piețele cu prețuri mai mari, cum ar fi piața Uniunii.

| (69) | În cele din urmă, părțile interesate au afirmat că exporturile către unele țări terțe, precum Coreea de Sud, nu pot fi comparate, întrucât gama de produse (de exemplu, dimensiunea cutiilor de conserve) și condițiile de vânzare (de exemplu, termenii de transport naval) pot fi diferite. |
| --- | --- |

(69)

În cele din urmă, părțile interesate au afirmat că exporturile către unele țări terțe, precum Coreea de Sud, nu pot fi comparate, întrucât gama de produse (de exemplu, dimensiunea cutiilor de conserve) și condițiile de vânzare (de exemplu, termenii de transport naval) pot fi diferite.

| (70) | Se reamintește că rezultatul comparațiilor prezentat în considerentele 58, 59 și 60 sunt indicatorii diferențelor constatate în ceea ce privește prețurile de export către toate țările terțe. Prin urmare, impactul oricărei chestiuni privind exporturile thailandeze către un număr redus de piețe asupra comparației de ansamblu este limitat prin însăși natura sa. În plus, întrucât datele exporturilor thailandeze sunt înregistrate pe o bază FOB, impactul oricărei diferențe în materie de termeni și de costuri de transport naval se limitează la costul transportului intern pe teritoriul Thailandei și, prin urmare, pot fi doar nesemnificative. |
| --- | --- |

(70)

Se reamintește că rezultatul comparațiilor prezentat în considerentele 58, 59 și 60 sunt indicatorii diferențelor constatate în ceea ce privește prețurile de export către toate țările terțe. Prin urmare, impactul oricărei chestiuni privind exporturile thailandeze către un număr redus de piețe asupra comparației de ansamblu este limitat prin însăși natura sa. În plus, întrucât datele exporturilor thailandeze sunt înregistrate pe o bază FOB, impactul oricărei diferențe în materie de termeni și de costuri de transport naval se limitează la costul transportului intern pe teritoriul Thailandei și, prin urmare, pot fi doar nesemnificative.

| (71) | În absența oricărui element de probă care să sugereze că prețul mediu către toate țările terțe nu este comparabil cu prețul de export către Uniunea Europeană, concluzia de la considerentul 63 este valabilă. |
| --- | --- |

(71)

În absența oricărui element de probă care să sugereze că prețul mediu către toate țările terțe nu este comparabil cu prețul de export către Uniunea Europeană, concluzia de la considerentul 63 este valabilă.

4.   Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

| (72) | Este probabil că, în cazul în care măsura este abrogată, nivelul mai ridicat al prețurilor practicate pe piața Uniunii va atrage cantități semnificative din produsul în cauză care, în prezent, este vândut la prețuri inferioare către țări terțe. |
| --- | --- |

(72)

Este probabil că, în cazul în care măsura este abrogată, nivelul mai ridicat al prețurilor practicate pe piața Uniunii va atrage cantități semnificative din produsul în cauză care, în prezent, este vândut la prețuri inferioare către țări terțe.

| (73) | Producătorii-exportatori din Thailanda au continuat practicile lor de dumping în cursul PAR. |
| --- | --- |

(73)

Producătorii-exportatori din Thailanda au continuat practicile lor de dumping în cursul PAR.

| (74) | În plus, capacitatea neutilizată disponibilă în Thailanda și faptul că prețurile pieței Uniunii sunt considerabil mai mari decât cele de pe piețele din țări terțe duce la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor produsului în cauză în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(74)

În plus, capacitatea neutilizată disponibilă în Thailanda și faptul că prețurile pieței Uniunii sunt considerabil mai mari decât cele de pe piețele din țări terțe duce la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor produsului în cauză în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (75) | În concluzie, există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(75)

În concluzie, există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (76) | În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) este considerată ca fiind producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) este considerată ca fiind producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (77) | Conform explicațiilor din considerentul 13, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:






  — | elementele macroeconomice (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și importanța marjelor de dumping precum și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în privința celorlalți producători din Uniune, pe baza unei estimări pornind de la datele din cererea de reexaminare; |
| --- | --- | --- |

(77)

Conform explicațiilor din considerentul 13, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

—

elementele macroeconomice (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și importanța marjelor de dumping precum și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în privința celorlalți producători din Uniune, pe baza unei estimări pornind de la datele din cererea de reexaminare;

| — | analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de către aceștia. |
| --- | --- |

—

analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de către aceștia.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul la nivelul Uniunii

| (78) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor producției proprii a industriei din Uniune destinate pieței din Uniune, pe baza datelor privind volumul importurilor de pe piața din Uniune obținute din baza de date 14.6 și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza informațiilor disponibile în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(78)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor producției proprii a industriei din Uniune destinate pieței din Uniune, pe baza datelor privind volumul importurilor de pe piața din Uniune obținute din baza de date 14.6 și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza informațiilor disponibile în cererea de reexaminare.

| (79) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 9 %. Deși din 2008 până în 2009 acesta a scăzut cu 5 %, în 2010 și, respectiv, în 2011 acesta a crescut cu 6 și 9 puncte procentuale (și anume, comparativ cu anul anterior). Apoi, acesta s-a stabilizat, mai mult sau mai puțin, în cursul PAR, la un nivel de aproximativ 350 000 de tone. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul Uniunii (tone) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 9 %. Deși din 2008 până în 2009 acesta a scăzut cu 5 %, în 2010 și, respectiv, în 2011 acesta a crescut cu 6 și 9 puncte procentuale (și anume, comparativ cu anul anterior). Apoi, acesta s-a stabilizat, mai mult sau mai puțin, în cursul PAR, la un nivel de aproximativ 350 000 de tone.

2008

2009

2010

2011

PAR

Totalul consumului la nivelul Uniunii (tone)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indice (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul

| (80) | Volumul importurilor produsului respectiv originar din țara în cauză în Uniune a scăzut cu 43 %, respectiv de la 38 000 de tone în 2008 la circa 22 000 de tone în PAR. Acesta a scăzut cu 15 % în 2009, apoi cu alte 20 de puncte procentuale în 2010 și cu alte 11 puncte procentuale în 2011, înainte de a crește din nou ușor, cu 3 puncte procentuale, în cursul PAR. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Thailanda | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Cota de piață a importurilor din Thailanda (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Prețul importurilor din Thailanda (EUR/tonă) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Sursa: | Baza de date 14.6 |

(80)

Volumul importurilor produsului respectiv originar din țara în cauză în Uniune a scăzut cu 43 %, respectiv de la 38 000 de tone în 2008 la circa 22 000 de tone în PAR. Acesta a scăzut cu 15 % în 2009, apoi cu alte 20 de puncte procentuale în 2010 și cu alte 11 puncte procentuale în 2011, înainte de a crește din nou ușor, cu 3 puncte procentuale, în cursul PAR.

2008

2009

2010

2011

PAR

Volumul importurilor din Thailanda

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indice (2008 = 100)

100

85

65

54

57

Cota de piață a importurilor din Thailanda (%)

12

11

8

6

6

Prețul importurilor din Thailanda (EUR/tonă)

835

887

806

775

807

Indice (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Sursa:

Baza de date 14.6

(b)   Cota de piață

| (81) | Cota de piață corespunzătoare deținută de exportatorii thailandezi pe piața Uniunii în țara în cauză a scăzut treptat cu aproximativ 50 % sau cu 6 puncte procentuale în perioada examinată, de la 12 % în 2008 la 6 % în cursul PAR. În detaliu, cota de piață thailandeză a scăzut de la 12 % în 2008 la 11 % în 2009 la 8 % în 2010 și la 6 % în 2011/PAR. |
| --- | --- |

(81)

Cota de piață corespunzătoare deținută de exportatorii thailandezi pe piața Uniunii în țara în cauză a scăzut treptat cu aproximativ 50 % sau cu 6 puncte procentuale în perioada examinată, de la 12 % în 2008 la 6 % în cursul PAR. În detaliu, cota de piață thailandeză a scăzut de la 12 % în 2008 la 11 % în 2009 la 8 % în 2010 și la 6 % în 2011/PAR.

(c)   Prețurile

(i)   Evoluția prețurilor

| (82) | Între 2008 și PAR, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din țara în cauză a scăzut cu 3 %, de la 835 EUR/tonă în 2008 la 807 EUR/tonă în PAR. Concret, acesta a înregistrat o creștere cu 6 % în 2008, apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste prețuri au crescut din nou cu 4 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(82)

Între 2008 și PAR, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din țara în cauză a scăzut cu 3 %, de la 835 EUR/tonă în 2008 la 807 EUR/tonă în PAR. Concret, acesta a înregistrat o creștere cu 6 % în 2008, apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste prețuri au crescut din nou cu 4 puncte procentuale.

(ii)   Subcotarea prețurilor

| (83) | S-a procedat la o comparație de prețuri pentru tipurile de produse similare, între prețurile practicate de producătorii-exportatori și prețurile practicate de industria din Uniune pentru vânzările efectuate în Uniune. În acest scop, prețurile franco fabrică ale industriei Uniunii, fără reduceri și taxe, au fost comparate cu prețurile CIF la frontiera Uniunii ale producătorilor-exportatori din țara în cauză, ajustate corespunzător pentru a se lua în considerare taxele convenționale, precum și cheltuielile de descărcare și de vămuire. Comparația a arătat că, în cursul PAR, prețurile produsului în cauză originar din țara în cauză și vândut în Uniune au fost, în general, mai mari decât prețurile practicate de industria din Uniune. De asemenea, pe baza statisticilor privind importurile (baza de date 14.6), nu a existat nicio marjă de subcotare pentru niciun import thailandez în Uniune (atât pentru exportatorii cooperanți, cât și pentru cei necooperanți, indiferent de gama de produse). |
| --- | --- |

(83)

S-a procedat la o comparație de prețuri pentru tipurile de produse similare, între prețurile practicate de producătorii-exportatori și prețurile practicate de industria din Uniune pentru vânzările efectuate în Uniune. În acest scop, prețurile franco fabrică ale industriei Uniunii, fără reduceri și taxe, au fost comparate cu prețurile CIF la frontiera Uniunii ale producătorilor-exportatori din țara în cauză, ajustate corespunzător pentru a se lua în considerare taxele convenționale, precum și cheltuielile de descărcare și de vămuire. Comparația a arătat că, în cursul PAR, prețurile produsului în cauză originar din țara în cauză și vândut în Uniune au fost, în general, mai mari decât prețurile practicate de industria din Uniune. De asemenea, pe baza statisticilor privind importurile (baza de date 14.6), nu a existat nicio marjă de subcotare pentru niciun import thailandez în Uniune (atât pentru exportatorii cooperanți, cât și pentru cei necooperanți, indiferent de gama de produse).

3.   Situația industriei din Uniune

| (84) | Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(84)

Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.

| (85) | Această piață se caracterizează, între altele, prin două circuite de vânzare, și anume vânzările sub marca proprie a producătorului și vânzările sub marca distribuitorului. Prin comparație cu al doilea circuit de vânzare, vânzările efectuate prin intermediul primului circuit generează, de obicei, costuri de vânzare superioare, legate în special de cheltuielile de comercializare și de publicitate, și comportă totodată prețuri de vânzare mai mari. |
| --- | --- |

(85)

Această piață se caracterizează, între altele, prin două circuite de vânzare, și anume vânzările sub marca proprie a producătorului și vânzările sub marca distribuitorului. Prin comparație cu al doilea circuit de vânzare, vânzările efectuate prin intermediul primului circuit generează, de obicei, costuri de vânzare superioare, legate în special de cheltuielile de comercializare și de publicitate, și comportă totodată prețuri de vânzare mai mari.

| (86) | Ancheta a scos în evidență faptul că toate importurile provenite de la exportatorii thailandezi cooperanți aparțineau celui de al doilea circuit de vânzare, și anume sub marca distribuitorului. Prin urmare, s-a considerat adecvat ca analiza prejudiciului să facă o distincție între vânzările industriei din Uniune sub marcă proprie și cele sub marca distribuitorului, după caz, deoarece concurența reprezentată de importurile care fac obiectul unui dumping afectează în primul rând produsele similare ale industriei din Uniune vândute sub marca distribuitorului. Această distincție a fost făcută în special pentru determinarea volumului vânzărilor, a prețurilor de vânzare și a rentabilității. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine completă, în tabelurile de mai jos sunt prezentate și comentate și totalurile (care includ atât vânzările sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului). În cursul PAR, vânzările industriei din Uniune sub marca distribuitorului au reprezentat circa 70 % din volumul total al vânzărilor industriei din Uniune și circa 60 % din valoarea acestor vânzări. |
| --- | --- |

(86)

Ancheta a scos în evidență faptul că toate importurile provenite de la exportatorii thailandezi cooperanți aparțineau celui de al doilea circuit de vânzare, și anume sub marca distribuitorului. Prin urmare, s-a considerat adecvat ca analiza prejudiciului să facă o distincție între vânzările industriei din Uniune sub marcă proprie și cele sub marca distribuitorului, după caz, deoarece concurența reprezentată de importurile care fac obiectul unui dumping afectează în primul rând produsele similare ale industriei din Uniune vândute sub marca distribuitorului. Această distincție a fost făcută în special pentru determinarea volumului vânzărilor, a prețurilor de vânzare și a rentabilității. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine completă, în tabelurile de mai jos sunt prezentate și comentate și totalurile (care includ atât vânzările sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului). În cursul PAR, vânzările industriei din Uniune sub marca distribuitorului au reprezentat circa 70 % din volumul total al vânzărilor industriei din Uniune și circa 60 % din valoarea acestor vânzări.

| (87) | Având în vedere faptul că porumbul dulce din Uniune este preparat numai în timpul lunilor de vară, o serie de indicatori de prejudiciu sunt practic identici pentru 2011 și PAR (de la 1 aprilie 2011 până la 30 martie 2012). Acest lucru se aplică în special producției și capacității de producție. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere faptul că porumbul dulce din Uniune este preparat numai în timpul lunilor de vară, o serie de indicatori de prejudiciu sunt practic identici pentru 2011 și PAR (de la 1 aprilie 2011 până la 30 martie 2012). Acest lucru se aplică în special producției și capacității de producție.

3.1.   Elemente macroeconomice

(a)   Producția

| (88) | De la un nivel de circa 372 000 de tone în 2008, producția industriei din Uniune a scăzut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Mai precis, aceasta a scăzut cu 25 % în 2009 și cu 13 puncte procentuale în 2010 și a crescut din nou, cu 31 de puncte procentuale, în 2011/PAR. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

De la un nivel de circa 372 000 de tone în 2008, producția industriei din Uniune a scăzut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Mai precis, aceasta a scăzut cu 25 % în 2009 și cu 13 puncte procentuale în 2010 și a crescut din nou, cu 31 de puncte procentuale, în 2011/PAR.

2008

2009

2010

2011

PAR

Producție (tone)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indice (2008 = 100)

100

75

62

93

92

(b)   Capacitatea și gradul de utilizare a capacității

| (89) | Capacitatea de producție a fost de aproximativ 488 000 de tone în 2008, 2009 și 2010 și a scăzut cu 9 % în 2011/PAR. Scăderea s-a datorat faptului că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a închis una dintre fabricile sale. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Sursa: | ancheta |

(89)

Capacitatea de producție a fost de aproximativ 488 000 de tone în 2008, 2009 și 2010 și a scăzut cu 9 % în 2011/PAR. Scăderea s-a datorat faptului că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a închis una dintre fabricile sale.

2008

2009

2010

2011

PAR

Capacitatea de producție (tone)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indice (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Gradul de utilizare a capacității (%)

76

57

47

77

77

Indice (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Sursa:

ancheta

| (90) | Gradul de utilizare a capacității a fost de 76 % în 2008. Aceasta a scăzut la 57 % în 2009 și până la 47 % în 2010, înainte de a urca la 77 % în 2011/PAR. Pe parcursul întregii perioade examinate, utilizarea capacităților a fost stabilă, deoarece scăderea producției a evoluat în paralel cu scăderea capacității de producție. |
| --- | --- |

(90)

Gradul de utilizare a capacității a fost de 76 % în 2008. Aceasta a scăzut la 57 % în 2009 și până la 47 % în 2010, înainte de a urca la 77 % în 2011/PAR. Pe parcursul întregii perioade examinate, utilizarea capacităților a fost stabilă, deoarece scăderea producției a evoluat în paralel cu scăderea capacității de producție.

(c)   Volumul vânzărilor

| (91) | Vânzările producției industriei din Uniune, sub marca distribuitorului, către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au scăzut mai întâi cu 6 % în 2009, înainte de a crește cu 17 puncte procentuale în 2010 și cu încă 24 de puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 4 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 31 %. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor din Uniune (marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Volumul vânzărilor din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Sursa: | ancheta |

(91)

Vânzările producției industriei din Uniune, sub marca distribuitorului, către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au scăzut mai întâi cu 6 % în 2009, înainte de a crește cu 17 puncte procentuale în 2010 și cu încă 24 de puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 4 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 31 %.

2008

2009

2010

2011

PAR

Volumul vânzărilor din Uniune (marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indice (2008 = 100)

100

94

111

135

131

Volumul vânzărilor din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indice (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Sursa:

ancheta

| (92) | Volumul total al vânzărilor (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) din producția industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a cunoscut, în ansamblu, o evoluție similară, deși mai puțin pronunțată. El a scăzut cu 5 % în 2009, înainte de a crește cu 12 puncte procentuale în 2010 și cu încă 14 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 2 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 19 %. |
| --- | --- |

(92)

Volumul total al vânzărilor (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) din producția industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a cunoscut, în ansamblu, o evoluție similară, deși mai puțin pronunțată. El a scăzut cu 5 % în 2009, înainte de a crește cu 12 puncte procentuale în 2010 și cu încă 14 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 2 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 19 %.

(d)   Cota de piață

| (93) | Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 83 % în 2008 și 2009. Ea a crescut la 88 % în 2010 și la 91 % în 2011, înainte de a scădea ușor la 90 % în cursul PAR. În total, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a crescut cu 7 puncte procentuale. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Sursa: | ancheta |

(93)

Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 83 % în 2008 și 2009. Ea a crescut la 88 % în 2010 și la 91 % în 2011, înainte de a scădea ușor la 90 % în cursul PAR. În total, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a crescut cu 7 puncte procentuale.

2008

2009

2010

2011

PAR

Cota de piață a industriei din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) (%)

83

83

88

91

90

Indice (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Sursa:

ancheta

(e)   Creșterea

| (94) | Între 2008 și PAR, în timp ce consumul din Uniune creștea cu 9 %, volumul vânzărilor producției industriei din Uniune sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 31 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune atât sub marcă proprie cât și sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 19 %. Între 2008 și PAR, industria din Uniune a câștigat aproximativ 7 puncte procentuale de cotă de piață, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au pierdut în jur de 6 puncte procentuale de cotă de piață. Se concluzionează, așadar, că industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de o piață în creștere. |
| --- | --- |

(94)

Între 2008 și PAR, în timp ce consumul din Uniune creștea cu 9 %, volumul vânzărilor producției industriei din Uniune sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 31 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune atât sub marcă proprie cât și sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 19 %. Între 2008 și PAR, industria din Uniune a câștigat aproximativ 7 puncte procentuale de cotă de piață, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au pierdut în jur de 6 puncte procentuale de cotă de piață. Se concluzionează, așadar, că industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de o piață în creștere.

(f)   Ocuparea forței de muncă

| (95) | Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut inițial cu 17 % între 2008 și 2009, apoi a scăzut cu 5 puncte procentuale în 2010 și a crescut cu 11 puncte procentuale în 2011/PAR. În ansamblu, ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate, și anume, de la circa 2 300 de persoane la circa 2 000 de persoane. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Sursa: | ancheta |

(95)

Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut inițial cu 17 % între 2008 și 2009, apoi a scăzut cu 5 puncte procentuale în 2010 și a crescut cu 11 puncte procentuale în 2011/PAR. În ansamblu, ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate, și anume, de la circa 2 300 de persoane la circa 2 000 de persoane.

2008

2009

2010

2011

PAR

Ocuparea forței de muncă (persoane)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indice (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Sursa:

ancheta

(g)   Productivitatea

| (96) | Productivitatea forței de muncă în industria din Uniune, măsurată în producție anuală (tone) per angajat, pornind de la un nivel de 163 de tone per angajat, a cunoscut mai întâi o scădere de 10 % în 2009, urmată de o scădere de 10 puncte procentuale în 2010, apoi a crescut cu 23 de puncte procentuale în 2011 și cu 1 punct procentual în PAR. În total, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție reflectă faptul că reducerea forței de muncă a fost mai accentuată decât cea a producției. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitate (tone per angajat) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Sursa: | ancheta |

(96)

Productivitatea forței de muncă în industria din Uniune, măsurată în producție anuală (tone) per angajat, pornind de la un nivel de 163 de tone per angajat, a cunoscut mai întâi o scădere de 10 % în 2009, urmată de o scădere de 10 puncte procentuale în 2010, apoi a crescut cu 23 de puncte procentuale în 2011 și cu 1 punct procentual în PAR. În total, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție reflectă faptul că reducerea forței de muncă a fost mai accentuată decât cea a producției.

2008

2009

2010

2011

PAR

Productivitate (tone per angajat)

163

147

130

169

169

Indice (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Sursa:

ancheta

(h)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (97) | Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune pentru produsele vândute sub marca distribuitorului către clienți neafiliați au crescut cu 7 % în 2009 și au scăzut cu 8 puncte procentuale în 2010 și cu încă 5 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 3 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 073 EUR/tonă la 1 041 EUR/tonă în PAR. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca distribuitorului) (în euro/tonă) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca proprie și marca distribuitorului) (în euro/tonă) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Sursa: | ancheta |

(97)

Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune pentru produsele vândute sub marca distribuitorului către clienți neafiliați au crescut cu 7 % în 2009 și au scăzut cu 8 puncte procentuale în 2010 și cu încă 5 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 3 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 073 EUR/tonă la 1 041 EUR/tonă în PAR.

2008

2009

2010

2011

PAR

Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca distribuitorului) (în euro/tonă)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indice (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca proprie și marca distribuitorului) (în euro/tonă)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indice (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Sursa:

ancheta

| (98) | Prețurile de vânzare totale (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au cunoscut o evoluție mai mult sau mai puțin similară. Ele au crescut cu 5 % în 2009 și au scăzut cu 7 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 2 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 248 EUR/tonă la 1 215 EUR/tonă în PAR. |
| --- | --- |

(98)

Prețurile de vânzare totale (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au cunoscut o evoluție mai mult sau mai puțin similară. Ele au crescut cu 5 % în 2009 și au scăzut cu 7 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 2 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 248 EUR/tonă la 1 215 EUR/tonă în PAR.

(i)   Amploarea marjei de dumping

| (99) | Ancheta a stabilit o continuare a dumpingului, iar amploarea marjelor de dumping reale (și anume, până la 44 %) nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă. |
| --- | --- |

(99)

Ancheta a stabilit o continuare a dumpingului, iar amploarea marjelor de dumping reale (și anume, până la 44 %) nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă.

(j)   Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (100) | Macroindicatorii examinați mai sus și microindicatorii examinați mai jos arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial scopul vizat de a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, performanța segmentului de vânzări sub marca distribuitorului, care se află în concurență directă cu cel al importurilor thailandeze, este nesatisfăcătoare în ceea ce privește rentabilitatea. Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în acest segment de piață au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costurile de producție au crescut cu aproximativ 10 % în aceeași perioadă. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să-și recupereze costurile, ceea ce a dus la pierderi considerabile. Având în vedere importanța produselor vândute sub marca distribuitorului în sectorul de afaceri al porumbului dulce al industriei din Uniune (care reprezintă 70 % din volumul total de vânzări și 60 % din valoarea totală a vânzărilor sale), acest lucru a avut incidență asupra rentabilității generale. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(100)

Macroindicatorii examinați mai sus și microindicatorii examinați mai jos arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial scopul vizat de a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, performanța segmentului de vânzări sub marca distribuitorului, care se află în concurență directă cu cel al importurilor thailandeze, este nesatisfăcătoare în ceea ce privește rentabilitatea. Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în acest segment de piață au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costurile de producție au crescut cu aproximativ 10 % în aceeași perioadă. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să-și recupereze costurile, ceea ce a dus la pierderi considerabile. Având în vedere importanța produselor vândute sub marca distribuitorului în sectorul de afaceri al porumbului dulce al industriei din Uniune (care reprezintă 70 % din volumul total de vânzări și 60 % din valoarea totală a vânzărilor sale), acest lucru a avut incidență asupra rentabilității generale. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

3.2.   Elemente microeconomice

(a)   Stocurile

| (101) | Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a fost în scădere continuă în cursul perioadei examinate. El a scăzut cu 2 % în 2009, cu 27 de puncte procentuale în 2010, cu 2 puncte procentuale în 2011 și cu încă 24 de puncte procentuale în cursul PAR. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nivelul stocurilor nu este un indicator relevant al prejudiciului pentru industria în cauză. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul fiecărui an este legat de faptul că recolta și conservarea se termină, de regulă, în luna octombrie a fiecărui an. Prin urmare, stocurile constau din mărfuri care așteaptă să fie expediate în perioada noiembrie-iulie. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Sursa: | ancheta |

(101)

Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a fost în scădere continuă în cursul perioadei examinate. El a scăzut cu 2 % în 2009, cu 27 de puncte procentuale în 2010, cu 2 puncte procentuale în 2011 și cu încă 24 de puncte procentuale în cursul PAR. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nivelul stocurilor nu este un indicator relevant al prejudiciului pentru industria în cauză. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul fiecărui an este legat de faptul că recolta și conservarea se termină, de regulă, în luna octombrie a fiecărui an. Prin urmare, stocurile constau din mărfuri care așteaptă să fie expediate în perioada noiembrie-iulie.

2008

2009

2010

2011

PAR

Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indice (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Sursa:

ancheta

(b)   Salariile

| (102) | Între 2008 și PAR, costurile forței de muncă au scăzut cu 7 %. Mai precis, ele au scăzut cu 16 % în 2009, cu încă 1 punct procentual în 2010 și au crescut cu 10 puncte procentuale în 2011/PAR. Diminuarea generală în cursul perioadei examinate este consecința scăderii ocupării forței de muncă. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al forței de muncă (EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Sursa: | ancheta |

(102)

Între 2008 și PAR, costurile forței de muncă au scăzut cu 7 %. Mai precis, ele au scăzut cu 16 % în 2009, cu încă 1 punct procentual în 2010 și au crescut cu 10 puncte procentuale în 2011/PAR. Diminuarea generală în cursul perioadei examinate este consecința scăderii ocupării forței de muncă.

2008

2009

2010

2011

PAR

Costul anual al forței de muncă (EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indice (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Sursa:

ancheta

(c)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (103) | În cursul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor industriei din Uniune de produse destinate comercializării sub marca distribuitorului, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a scăzut de la un profit de 5,6 % în 2008 la o pierdere de 5,4 % în cursul PAR. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marca distribuitorului) (în % din vânzările nete) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorului) (în % din vânzările nete) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Randamentul investițiilor (marcă proprie și marca distribuitorului) (profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Sursa: | ancheta |

(103)

În cursul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor industriei din Uniune de produse destinate comercializării sub marca distribuitorului, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a scăzut de la un profit de 5,6 % în 2008 la o pierdere de 5,4 % în cursul PAR.

2008

2009

2010

2011

PAR

Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marca distribuitorului) (în % din vânzările nete)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Indice (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorului) (în % din vânzările nete)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Indice (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

Randamentul investițiilor (marcă proprie și marca distribuitorului) (profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Indice (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Sursa:

ancheta

| (104) | Rentabilitatea produselor industriei din Uniune vândute sub marcă proprie și sub marca distribuitorului a scăzut, de asemenea, de la 8,5 % în 2008 la 1,6 % în cursul PAR. Prin urmare, scăderea este mai puțin accentuată decât în cazul vânzărilor numai sub marca distribuitorului. Scăderea rentabilității se explică prin faptul că prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate au scăzut cu 3 %, în timp ce costurile de producție (în principal cele ale porumbului dulce neprelucrat și ale cutiilor de conserve) au crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să repercuteze creșterea costurilor de producție asupra clienților săi. |
| --- | --- |

(104)

Rentabilitatea produselor industriei din Uniune vândute sub marcă proprie și sub marca distribuitorului a scăzut, de asemenea, de la 8,5 % în 2008 la 1,6 % în cursul PAR. Prin urmare, scăderea este mai puțin accentuată decât în cazul vânzărilor numai sub marca distribuitorului. Scăderea rentabilității se explică prin faptul că prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate au scăzut cu 3 %, în timp ce costurile de producție (în principal cele ale porumbului dulce neprelucrat și ale cutiilor de conserve) au crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să repercuteze creșterea costurilor de producție asupra clienților săi.

| (105) | Randamentul investițiilor („RI”), corespunzător profitului (vânzărilor atât sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului) exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în mare, tendința rentabilității. El a scăzut de la un nivel de aproximativ 24,3 % în 2008 la 4,4 % în cursul PAR, adică o scădere de 82 % de-a lungul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(105)

Randamentul investițiilor („RI”), corespunzător profitului (vânzărilor atât sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului) exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în mare, tendința rentabilității. El a scăzut de la un nivel de aproximativ 24,3 % în 2008 la 4,4 % în cursul PAR, adică o scădere de 82 % de-a lungul perioadei examinate.

(d)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (106) | Fluxul de numerar net rezultat din activitățile de exploatare a reprezentat circa 27 000 EUR în 2008. El a crescut până la aproximativ 23 de milioane EUR în 2009 și la aproximativ 58 de milioane EUR în 2010 înainte de a scădea din nou la circa 8 milioane EUR în 2011. Din 2011 până la PAR, el a crescut cu aproximativ 11 milioane EUR. Niciunul dintre producătorii comunitari care au participat la anchetă nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți de mobilizare a capitalului. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (marcă proprie și marca distribuitorului) (EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Sursa: | ancheta |

(106)

Fluxul de numerar net rezultat din activitățile de exploatare a reprezentat circa 27 000 EUR în 2008. El a crescut până la aproximativ 23 de milioane EUR în 2009 și la aproximativ 58 de milioane EUR în 2010 înainte de a scădea din nou la circa 8 milioane EUR în 2011. Din 2011 până la PAR, el a crescut cu aproximativ 11 milioane EUR. Niciunul dintre producătorii comunitari care au participat la anchetă nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți de mobilizare a capitalului.

2008

2009

2010

2011

PAR

Fluxul de numerar (marcă proprie și marca distribuitorului) (EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indice (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Sursa:

ancheta

(e)   Investițiile

| (107) | Investițiile anuale ale industriei din Uniune în producția produsului similar au crescut cu 45 % din 2008 până în 2009, au scăzut cu 34 de puncte procentuale între 2009 și 2010, au crescut cu 57 de puncte procentuale în 2011 și, în cele din urmă, au scăzut cu 4 puncte procentuale între 2011 și PAR. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, investițiile au crescut cu 64 %, ele fiind destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu sporirii capacității. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Sursa: | ancheta |

(107)

Investițiile anuale ale industriei din Uniune în producția produsului similar au crescut cu 45 % din 2008 până în 2009, au scăzut cu 34 de puncte procentuale între 2009 și 2010, au crescut cu 57 de puncte procentuale în 2011 și, în cele din urmă, au scăzut cu 4 puncte procentuale între 2011 și PAR. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, investițiile au crescut cu 64 %, ele fiind destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu sporirii capacității.

2008

2009

2010

2011

PAR

Investiții nete (EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indice (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Sursa:

ancheta

4.   Concluzie privind prejudiciul

| (108) | O serie de indicatori au cunoscut o evoluție negativă între 2008 și PAR. Randamentul investițiilor a scăzut, volumul producției a scăzut cu 8 %, capacitatea de producție a scăzut cu 9 %, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu 11 %. În ceea ce privește scăderea nivelurilor de producție, se observă că randamentul culturilor în 2008 a fost mai bun decât se preconiza și a condus la o creștere a producției industriei din Uniune în același an. În timpul aceleiași perioade, importurile din Thailanda (care sunt în principal facturate în USD) au devenit mai atractive, datorită unui USD mai slab. Această sporire a ofertei de porumb dulce (atât european, cât și de origine thailandeză) a coincis cu criza economică și financiară în Uniune, care a avut un impact asupra consumului. În consecință, producția sporită a Uniunii nu a putut fi vândută în totalitate pe piața Uniunii. Aceasta a dus la o reducere a nivelului producției și o lichidare a stocurilor în următorii ani, dar nu poate explica pe deplin prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

(108)

O serie de indicatori au cunoscut o evoluție negativă între 2008 și PAR. Randamentul investițiilor a scăzut, volumul producției a scăzut cu 8 %, capacitatea de producție a scăzut cu 9 %, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu 11 %. În ceea ce privește scăderea nivelurilor de producție, se observă că randamentul culturilor în 2008 a fost mai bun decât se preconiza și a condus la o creștere a producției industriei din Uniune în același an. În timpul aceleiași perioade, importurile din Thailanda (care sunt în principal facturate în USD) au devenit mai atractive, datorită unui USD mai slab. Această sporire a ofertei de porumb dulce (atât european, cât și de origine thailandeză) a coincis cu criza economică și financiară în Uniune, care a avut un impact asupra consumului. În consecință, producția sporită a Uniunii nu a putut fi vândută în totalitate pe piața Uniunii. Aceasta a dus la o reducere a nivelului producției și o lichidare a stocurilor în următorii ani, dar nu poate explica pe deplin prejudiciul suferit.

| (109) | Rentabilitatea vânzărilor de porumb dulce realizate de către industria din Uniune (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Segmentul vânzării sub marca distribuitorului, în care Uniunea trebuie să facă față concurenței importurilor din Thailanda, este în mod clar deficitar (rentabilitatea a scăzut de la un profit de peste 5 % în 2008 la o pierdere de peste 5 % în cursul PAR). Producătorii din Uniune și-au redus prețurile de vânzare pe piața Uniunii cu 3 % și au reușit să recupereze cote de piață în detrimentul rentabilității lor. Industria are nevoie de vânzări sub marca distribuitorului, întrucât cererea de produse vândute sub marcă proprie nu este suficientă și, dat fiind că vânzările sub marca distribuitorului reprezintă aproximativ 60 % din valoarea totală a vânzărilor, profitabilitatea globală a scăzut de la 8,5 % la 1,6 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(109)

Rentabilitatea vânzărilor de porumb dulce realizate de către industria din Uniune (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Segmentul vânzării sub marca distribuitorului, în care Uniunea trebuie să facă față concurenței importurilor din Thailanda, este în mod clar deficitar (rentabilitatea a scăzut de la un profit de peste 5 % în 2008 la o pierdere de peste 5 % în cursul PAR). Producătorii din Uniune și-au redus prețurile de vânzare pe piața Uniunii cu 3 % și au reușit să recupereze cote de piață în detrimentul rentabilității lor. Industria are nevoie de vânzări sub marca distribuitorului, întrucât cererea de produse vândute sub marcă proprie nu este suficientă și, dat fiind că vânzările sub marca distribuitorului reprezintă aproximativ 60 % din valoarea totală a vânzărilor, profitabilitatea globală a scăzut de la 8,5 % la 1,6 % în cursul perioadei examinate.

| (110) | Unii indicatori sugerează că, datorită măsurilor în vigoare, industria și-a recâștigat poziția. Volumul importurilor din Thailanda și cota lor de piață corespunzătoare s-au redus aproape la jumătate, de la 12 % în 2008 la doar 6 % în cursul PAR. Cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 83 % în 2008 la 90 % în PAR. În plus, în cursul PAR, prețurile medii ale importurilor din Thailanda nu au fost mai mici decât cele ale industriei din Uniune, dar în același timp acestea au împiedicat industria din Uniune să repercuteze creșterea costurilor asupra clienților. Alți indicatori au înregistrat, de asemenea, o evoluție pozitivă. Utilizarea capacităților a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate și se situa la un nivel destul de ridicat de 77 % în cursul PAR. Volumul vânzărilor sub marca distribuitorului al industriei din Uniune, care se află în concurență directă cu importurile thailandeze, a crescut cu 31 %, iar vânzările totale combinate pentru ambele segmente au crescut cu 19 %. Investițiile au crescut cu 64 %. Acești factori sugerează faptul că industria a fost în măsură să se redreseze. Cu toate acestea, pentru a menține o cotă de piață semnificativă pe o piață în care numai industria UE și importurile thailandeze sunt în concurență (importurile din alte țări terțe sunt dispersate și nesemnificative), aceasta nu a fost în măsură să atingă niveluri de rentabilitate satisfăcătoare. |
| --- | --- |

(110)

Unii indicatori sugerează că, datorită măsurilor în vigoare, industria și-a recâștigat poziția. Volumul importurilor din Thailanda și cota lor de piață corespunzătoare s-au redus aproape la jumătate, de la 12 % în 2008 la doar 6 % în cursul PAR. Cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 83 % în 2008 la 90 % în PAR. În plus, în cursul PAR, prețurile medii ale importurilor din Thailanda nu au fost mai mici decât cele ale industriei din Uniune, dar în același timp acestea au împiedicat industria din Uniune să repercuteze creșterea costurilor asupra clienților. Alți indicatori au înregistrat, de asemenea, o evoluție pozitivă. Utilizarea capacităților a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate și se situa la un nivel destul de ridicat de 77 % în cursul PAR. Volumul vânzărilor sub marca distribuitorului al industriei din Uniune, care se află în concurență directă cu importurile thailandeze, a crescut cu 31 %, iar vânzările totale combinate pentru ambele segmente au crescut cu 19 %. Investițiile au crescut cu 64 %. Acești factori sugerează faptul că industria a fost în măsură să se redreseze. Cu toate acestea, pentru a menține o cotă de piață semnificativă pe o piață în care numai industria UE și importurile thailandeze sunt în concurență (importurile din alte țări terțe sunt dispersate și nesemnificative), aceasta nu a fost în măsură să atingă niveluri de rentabilitate satisfăcătoare.

| (111) | Situația concurenței pe piața Uniunii este, cu adevărat, delicată. Pe de o parte, pentru o parte din piață – segmentul vânzărilor sub marcă proprie – industria din Uniune nu se confruntă cu concurența externă. Puterea de negociere a deținătorilor de mărci cu distribuitorii este considerabilă. Într-adevăr, aceștia sunt cei care fixează prețurile. Piața este, de asemenea, consolidată, iar cei patru producători din eșantion dețin 54 % din cota de piață. Pe de altă parte, distribuitorii dețin avantajul în segmentul mărcilor private. Din cauza concurenței externe și a concurenței din interiorul Uniunii, prețurile sunt în mod constant sub presiune. Ca urmare, este mai dificil pentru producătorii din Uniune să repercuteze creșterile costurilor de producție (în principal cele pentru porumbul dulce sau cutiile de conserve) asupra clienților (costurile de producție ale industriei din Uniune au crescut cu 5 % în perioada examinată), datorită presiunii exercitate de importurile thailandeze asupra prețurilor. |
| --- | --- |

(111)

Situația concurenței pe piața Uniunii este, cu adevărat, delicată. Pe de o parte, pentru o parte din piață – segmentul vânzărilor sub marcă proprie – industria din Uniune nu se confruntă cu concurența externă. Puterea de negociere a deținătorilor de mărci cu distribuitorii este considerabilă. Într-adevăr, aceștia sunt cei care fixează prețurile. Piața este, de asemenea, consolidată, iar cei patru producători din eșantion dețin 54 % din cota de piață. Pe de altă parte, distribuitorii dețin avantajul în segmentul mărcilor private. Din cauza concurenței externe și a concurenței din interiorul Uniunii, prețurile sunt în mod constant sub presiune. Ca urmare, este mai dificil pentru producătorii din Uniune să repercuteze creșterile costurilor de producție (în principal cele pentru porumbul dulce sau cutiile de conserve) asupra clienților (costurile de producție ale industriei din Uniune au crescut cu 5 % în perioada examinată), datorită presiunii exercitate de importurile thailandeze asupra prețurilor.

| (112) | În mod clar, industria din Uniune a fost în măsură să își sporească cota de piață prin favorizarea volumelor în detrimentul prețurilor. Pe de altă parte, nu poate fi ignorat faptul că pentru majoritatea activităților sale în sectorul porumbului dulce (marca distribuitorului) aceasta nu a fost în măsură să își recupereze costurile. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune este încă vulnerabilă și fragilă. |
| --- | --- |

(112)

În mod clar, industria din Uniune a fost în măsură să își sporească cota de piață prin favorizarea volumelor în detrimentul prețurilor. Pe de altă parte, nu poate fi ignorat faptul că pentru majoritatea activităților sale în sectorul porumbului dulce (marca distribuitorului) aceasta nu a fost în măsură să își recupereze costurile. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune este încă vulnerabilă și fragilă.

| (113) | Mai multe părți au susținut că industria din Uniune și-a revenit, având în vedere faptul că o serie de indicatori s-au îmbunătățit și, în special, având în vedere cota ridicată de piață a industriei din Uniune și subcotarea negativă. |
| --- | --- |

(113)

Mai multe părți au susținut că industria din Uniune și-a revenit, având în vedere faptul că o serie de indicatori s-au îmbunătățit și, în special, având în vedere cota ridicată de piață a industriei din Uniune și subcotarea negativă.

| (114) | Este recunoscut faptul că situația prejudiciului industriei din Uniune este mixtă. Măsurile antidumping și-au realizat, parțial, obiectivul prin eliminarea unei părți a prejudiciului suferit de către industria din Uniune, ca urmare a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda. Cu toate acestea, în ansamblu, în special ținând seama de rentabilitatea redusă și în scădere, situația industriei din Uniune este încă fragilă. |
| --- | --- |

(114)

Este recunoscut faptul că situația prejudiciului industriei din Uniune este mixtă. Măsurile antidumping și-au realizat, parțial, obiectivul prin eliminarea unei părți a prejudiciului suferit de către industria din Uniune, ca urmare a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda. Cu toate acestea, în ansamblu, în special ținând seama de rentabilitatea redusă și în scădere, situația industriei din Uniune este încă fragilă.

| (115) | Subcotarea negativă și o cotă de piață semnificativă a industriei din Uniune nu indică în mod automat absența prejudiciului. Situația continuării importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Thailanda (cu marje de dumping de până la 44 %) a dus la blocarea prețurilor pe piața Uniunii. Industria din Uniune, în încercarea de a recâștiga cota de piață pierdută, a menținut prețurile la un nivel scăzut, ceea ce a dus la o scădere a rentabilității. |
| --- | --- |

(115)

Subcotarea negativă și o cotă de piață semnificativă a industriei din Uniune nu indică în mod automat absența prejudiciului. Situația continuării importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Thailanda (cu marje de dumping de până la 44 %) a dus la blocarea prețurilor pe piața Uniunii. Industria din Uniune, în încercarea de a recâștiga cota de piață pierdută, a menținut prețurile la un nivel scăzut, ceea ce a dus la o scădere a rentabilității.

| (116) | O parte interesată a afirmat că evaluarea prejudiciului ar trebui să se bazeze pe performanța globală a industriei Uniunii și nu pe performanța unui segment de piață. |
| --- | --- |

(116)

O parte interesată a afirmat că evaluarea prejudiciului ar trebui să se bazeze pe performanța globală a industriei Uniunii și nu pe performanța unui segment de piață.

| (117) | În conformitate cu ancheta inițială, evaluarea prejudiciului s-a bazat pe performanța globală a industriei Uniunii (marca proprie + marca distribuitorului), precum și, pentru o serie de indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor), pe marca distribuitorului. Nu există circumstanțe modificate care să justifice o abatere de la această metodă, care rămâne valabilă pentru evaluarea situației industriei din Uniune. În conformitate cu cele menționate în considerentele 84 și 85, piața porumbului dulce încă mai este caracterizată prin două canale de vânzare și toate importurile care provin de la exportatorii thailandezi cooperanți utilizau canalul destinat mărcii distribuitorului. În plus, chiar dacă ar fi luată în considerare doar performanța globală a industriei Uniunii, având în vedere rentabilitatea redusă și în scădere, aceasta nu ar modifica concluzia că industria Uniunii se află într-o situație fragilă. Pe baza considerațiilor de mai sus, argumentul este respins. |
| --- | --- |

(117)

În conformitate cu ancheta inițială, evaluarea prejudiciului s-a bazat pe performanța globală a industriei Uniunii (marca proprie + marca distribuitorului), precum și, pentru o serie de indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor), pe marca distribuitorului. Nu există circumstanțe modificate care să justifice o abatere de la această metodă, care rămâne valabilă pentru evaluarea situației industriei din Uniune. În conformitate cu cele menționate în considerentele 84 și 85, piața porumbului dulce încă mai este caracterizată prin două canale de vânzare și toate importurile care provin de la exportatorii thailandezi cooperanți utilizau canalul destinat mărcii distribuitorului. În plus, chiar dacă ar fi luată în considerare doar performanța globală a industriei Uniunii, având în vedere rentabilitatea redusă și în scădere, aceasta nu ar modifica concluzia că industria Uniunii se află într-o situație fragilă. Pe baza considerațiilor de mai sus, argumentul este respins.

| (118) | Două părți interesate au afirmat că incapacitatea industriei din Uniune ar putea rezulta din concurența în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(118)

Două părți interesate au afirmat că incapacitatea industriei din Uniune ar putea rezulta din concurența în cadrul Uniunii.

| (119) | Cu toate acestea, situația de pe piața Uniunii în materie de concurență nu este fundamental diferită de situația din perioada examinată în ancheta inițială (două canale de vânzări, aproximativ 20 de producători din Uniune). Cu toate acestea, în 2002, înainte ca exporturile thailandeze să înceapă să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, industria din Uniune a atins un nivel al profitului de peste 20 % în ansamblu (marca proprie + marca distribuitorului) și 17 % pentru marca distribuitorului. Acest lucru demonstrează că, în Uniune, concurența nu împiedică industria din Uniune să atingă marje de profit confortabile. Mai degrabă prezența continuă a importurilor care fac obiectul unui dumping și blocarea prețurilor care decurge din aceasta sunt factorii care împiedică industria din Uniune să își crească prețurile. |
| --- | --- |

(119)

Cu toate acestea, situația de pe piața Uniunii în materie de concurență nu este fundamental diferită de situația din perioada examinată în ancheta inițială (două canale de vânzări, aproximativ 20 de producători din Uniune). Cu toate acestea, în 2002, înainte ca exporturile thailandeze să înceapă să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, industria din Uniune a atins un nivel al profitului de peste 20 % în ansamblu (marca proprie + marca distribuitorului) și 17 % pentru marca distribuitorului. Acest lucru demonstrează că, în Uniune, concurența nu împiedică industria din Uniune să atingă marje de profit confortabile. Mai degrabă prezența continuă a importurilor care fac obiectul unui dumping și blocarea prețurilor care decurge din aceasta sunt factorii care împiedică industria din Uniune să își crească prețurile.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (120) | Pe baza tendințelor descrise mai sus, se pare că măsurile antidumping și-au atins parțial scopul prevăzut de a elimina prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Pe de altă parte, după cum reiese din evoluția negativă a unei serii de indicatori de prejudiciu, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. |
| --- | --- |

(120)

Pe baza tendințelor descrise mai sus, se pare că măsurile antidumping și-au atins parțial scopul prevăzut de a elimina prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Pe de altă parte, după cum reiese din evoluția negativă a unei serii de indicatori de prejudiciu, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.

| (121) | Astfel cum s-a menționat anterior, exportatorii thailandezi dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. În plus, statisticile comerciale thailandeze confirmă faptul că Thailanda a exportat aproximativ 140 000 de tone în țările terțe în 2011, ceea ce reprezintă aproximativ de 7 ori mai mult decât volumul exporturilor thailandeze către Uniune. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața Uniunii în raport cu anumite piețe din țări terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. O astfel de evoluție bruscă a fost deja observată în ancheta inițială, atunci când cota de piață a importurilor în Uniune provenite din Thailanda aproape s-a dublat în numai trei ani, și anume, de la 6,8 % în 2002 la 12,7 % în 2005. |
| --- | --- |

(121)

Astfel cum s-a menționat anterior, exportatorii thailandezi dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. În plus, statisticile comerciale thailandeze confirmă faptul că Thailanda a exportat aproximativ 140 000 de tone în țările terțe în 2011, ceea ce reprezintă aproximativ de 7 ori mai mult decât volumul exporturilor thailandeze către Uniune. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața Uniunii în raport cu anumite piețe din țări terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. O astfel de evoluție bruscă a fost deja observată în ancheta inițială, atunci când cota de piață a importurilor în Uniune provenite din Thailanda aproape s-a dublat în numai trei ani, și anume, de la 6,8 % în 2002 la 12,7 % în 2005.

| (122) | Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că există o probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(122)

Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că există o probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul abrogării măsurilor.

| (123) | Mai multe părți interesate au exprimat îndoieli cu privire la concluzia probabilității reapariției prejudiciului. În special, se susține că o diferență de preț de 5 % între piața Uniunii și piețele țărilor terțe este prea mică pentru a redirecționa exporturile de porumb dulce către piața Uniunii. Acest argument a fost deja abordat în considerentul 61. În plus, se afirmă că porumbul dulce nu este un produs care poate fi redirecționat cu ușurință între piețe. Totuși, acest argument nu a fost întemeiat și nu corespunde constatărilor acestei anchete. |
| --- | --- |

(123)

Mai multe părți interesate au exprimat îndoieli cu privire la concluzia probabilității reapariției prejudiciului. În special, se susține că o diferență de preț de 5 % între piața Uniunii și piețele țărilor terțe este prea mică pentru a redirecționa exporturile de porumb dulce către piața Uniunii. Acest argument a fost deja abordat în considerentul 61. În plus, se afirmă că porumbul dulce nu este un produs care poate fi redirecționat cu ușurință între piețe. Totuși, acest argument nu a fost întemeiat și nu corespunde constatărilor acestei anchete.

| (124) | Deși probabilitatea reapariției prejudiciului este o evaluare prospectivă, ea se bazează pe datele menționate în considerentul 121. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă. |
| --- | --- |

(124)

Deși probabilitatea reapariției prejudiciului este o evaluare prospectivă, ea se bazează pe datele menționate în considerentul 121. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă.

G.   INTERESUL UNIUNII

| (125) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(125)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (126) | Astfel cum s-a menționat mai sus, industria din Uniune se află în continuare într-o situație oarecum fragilă și vulnerabilă. Aceasta ar utiliza răgazul obținut prin prelungirea măsurilor pentru a crește nivelul prețurilor sale de vânzare (în special pentru produsele sub marca distribuitorului) în scopul de a-și recupera costurile de producție sporite. Aceasta ar permite industriei să își îmbunătățească situația financiară. |
| --- | --- |

(126)

Astfel cum s-a menționat mai sus, industria din Uniune se află în continuare într-o situație oarecum fragilă și vulnerabilă. Aceasta ar utiliza răgazul obținut prin prelungirea măsurilor pentru a crește nivelul prețurilor sale de vânzare (în special pentru produsele sub marca distribuitorului) în scopul de a-și recupera costurile de producție sporite. Aceasta ar permite industriei să își îmbunătățească situația financiară.

2.   Interesul distribuitorilor și al consumatorilor

| (127) | A fost solicitată cooperarea a peste 40 de importatori/distribuitori și a două organizații reprezentând consumatorii și comercianții. Un singur distribuitor a cooperat. Importurile sale au reprezentat o mică parte din totalul importurilor din Thailanda pe durata PAR. Partea din cifra sa de afaceri legată de porumbul dulce a fost neglijabilă în comparație cu totalul cifrei sale de afaceri. În plus, revânzările de porumb dulce au generat profituri foarte mari în cursul PAR. Acești factori sugerează faptul că distribuitorii nu ar fi afectați în mod disproporționat, chiar în cazul în care măsurile ar urma să fie extinse. |
| --- | --- |

(127)

A fost solicitată cooperarea a peste 40 de importatori/distribuitori și a două organizații reprezentând consumatorii și comercianții. Un singur distribuitor a cooperat. Importurile sale au reprezentat o mică parte din totalul importurilor din Thailanda pe durata PAR. Partea din cifra sa de afaceri legată de porumbul dulce a fost neglijabilă în comparație cu totalul cifrei sale de afaceri. În plus, revânzările de porumb dulce au generat profituri foarte mari în cursul PAR. Acești factori sugerează faptul că distribuitorii nu ar fi afectați în mod disproporționat, chiar în cazul în care măsurile ar urma să fie extinse.

| (128) | În același timp, o serie de asociații comerciale au formulat observații și au participat la o audiere. Acestea susțin că măsurile antidumping ar trebui să înceteze din cauza cotei de piață reduse și în scădere a importurilor din Thailanda, care coincide cu cota de piață puternică și în creștere a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(128)

În același timp, o serie de asociații comerciale au formulat observații și au participat la o audiere. Acestea susțin că măsurile antidumping ar trebui să înceteze din cauza cotei de piață reduse și în scădere a importurilor din Thailanda, care coincide cu cota de piață puternică și în creștere a industriei din Uniune.

| (129) | În ceea ce privește consumatorii, cheltuielile medii pe gospodărie pentru porumb dulce sunt foarte limitate, până la 5 EUR pe an. Ținând cont de nivelul moderat al măsurilor actuale, efectele menținerii măsurilor ar fi probabil neglijabile pentru consumatori. |
| --- | --- |

(129)

În ceea ce privește consumatorii, cheltuielile medii pe gospodărie pentru porumb dulce sunt foarte limitate, până la 5 EUR pe an. Ținând cont de nivelul moderat al măsurilor actuale, efectele menținerii măsurilor ar fi probabil neglijabile pentru consumatori.

| (130) | Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior și gradul scăzut de cooperare în general, se consideră că situația distribuitorilor și a consumatorilor din Uniune nu riscă să fie afectată considerabil de măsurile propuse. |
| --- | --- |

(130)

Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior și gradul scăzut de cooperare în general, se consideră că situația distribuitorilor și a consumatorilor din Uniune nu riscă să fie afectată considerabil de măsurile propuse.

3.   Riscul penuriei de aprovizionare/concurenței pe piața Uniunii

| (131) | În primul rând, ar trebui amintit faptul că măsurile antidumping nu urmăresc interzicerea accesului în Uniune al importurilor vizate de aceste măsuri, ci eliminarea impactului unor condiții de piață denaturate, ca urmare a prezenței în continuare a importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(131)

În primul rând, ar trebui amintit faptul că măsurile antidumping nu urmăresc interzicerea accesului în Uniune al importurilor vizate de aceste măsuri, ci eliminarea impactului unor condiții de piață denaturate, ca urmare a prezenței în continuare a importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (132) | Consumul în Uniune a crescut cu 9 % în cursul PAR, ajungând la aproximativ 350 000 de tone. Capacitatea industriei din Uniune a depășit constant cererea din Uniune în decursul perioadei examinate, atingând un nivel de aproximativ 440 000 de tone în cursul PAR. Există suficientă concurență între producătorii din Uniune. Funcționând la o rată de utilizare a capacității de 77 % în cursul PAR, se pare că industria din Uniune dispune de o capacitate de producție neutilizată suficientă pentru a-și spori, în continuare, producția, în cazul unei creșteri a cererii. Importurile din alte țări terțe, în special Statele Unite ale Americii și Republica Populară Chineză pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii. Astfel cum s-a menționat anterior, ar trebui să se scoată în evidență faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile din Thailanda în Uniune. Luând în considerare nivelul scăzut al măsurilor, se preconizează că importurile thailandeze vor continua să reprezinte o anumită cotă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(132)

Consumul în Uniune a crescut cu 9 % în cursul PAR, ajungând la aproximativ 350 000 de tone. Capacitatea industriei din Uniune a depășit constant cererea din Uniune în decursul perioadei examinate, atingând un nivel de aproximativ 440 000 de tone în cursul PAR. Există suficientă concurență între producătorii din Uniune. Funcționând la o rată de utilizare a capacității de 77 % în cursul PAR, se pare că industria din Uniune dispune de o capacitate de producție neutilizată suficientă pentru a-și spori, în continuare, producția, în cazul unei creșteri a cererii. Importurile din alte țări terțe, în special Statele Unite ale Americii și Republica Populară Chineză pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii. Astfel cum s-a menționat anterior, ar trebui să se scoată în evidență faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile din Thailanda în Uniune. Luând în considerare nivelul scăzut al măsurilor, se preconizează că importurile thailandeze vor continua să reprezinte o anumită cotă pe piața Uniunii.

| (133) | Având în vedere considerentele de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar conduce, probabil, la un deficit de aprovizionare a pieței Uniunii sau la o restrângere a concurenței pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(133)

Având în vedere considerentele de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar conduce, probabil, la un deficit de aprovizionare a pieței Uniunii sau la o restrângere a concurenței pe piața Uniunii.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (134) | Pe baza celor de mai sus, se pare că efectele negative ale continuării măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de avantajele reprezentate de prelungirea aplicării măsurilor pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(134)

Pe baza celor de mai sus, se pare că efectele negative ale continuării măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de avantajele reprezentate de prelungirea aplicării măsurilor pentru industria din Uniune.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (135) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate. |
| --- | --- |

(135)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.

| (136) | Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de porumb dulce boabe preparat sau conservat originar din Thailanda ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri. |
| --- | --- |

(136)

Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de porumb dulce boabe preparat sau conservat originar din Thailanda ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri.

| (137) | Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(137)

Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

| (138) | Orice cerere de aplicare a acestor rate individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei, |
| --- | --- |

(138)

Orice cerere de aplicare a acestor rate individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001903010) și porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata), preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005800010), originar din Thailanda.

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailanda | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailanda | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailanda | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailanda | 11,1 | A792 |
| Producătorii cooperanți enumerați în anexă | 12,9 | A793 |
| Toate celelalte societăți | 14,3 | A999 |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Codul adițional TARIC

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailanda

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailanda

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailanda

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailanda

11,1

A792

Producătorii cooperanți enumerați în anexă

12,9

A793

Toate celelalte societăți

14,3

A999

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator pe lista societăților cooperante neincluse în eșantion și, prin urmare, supuse taxei medii ponderate de 12,9 %, în cazul în care orice nou producător-exportator din Thailanda prezintă Comisiei dovezi suficiente care să demonstreze faptul că:

| (a) | nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) în cursul perioadei anchetei de reexaminare (1 aprilie 2011-30 martie 2012); |
| --- | --- |

(a)

nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) în cursul perioadei anchetei de reexaminare (1 aprilie 2011-30 martie 2012);

| (b) | nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Thailanda care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; precum și |
| --- | --- |

(b)

nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Thailanda care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; precum și

| (c) | a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada anchetei de reexaminare sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune. |
| --- | --- |

(c)

a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada anchetei de reexaminare sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului din 18 iunie 2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 14).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 954/2008 al Consiliului din 25 septembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 260, 30.9.2008, p. 1).

3

(4)  Decizia 2007/424/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind acceptarea angajamentelor oferite în cadrul procedurii antidumping cu privire la importurile anumitor preparate sau conserve de porumb zaharat boabe originare din Thailanda (JO L 159, 20.6.2007, p. 42).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 847/2009 al Consiliului din 15 septembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 682/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda (JO L 246, 18.9.2009, p. 1).

5

(6)  JO C 258, 2.9.2011, p. 11.

6

(7)  JO C 175, 19.6.2012, p. 22.

7

(8)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, B-1049 Bruxelles, Belgia.

8

---

ANEXĂ

Lista producătorilor cooperanți menționați la articolul 1 alineatul (2) în temeiul codului adițional TARIC A793

| Denumirea | Adresa |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailanda |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan Bangkok 10600, Thailanda |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailanda |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailanda |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailanda |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailanda |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailanda |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailanda |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailanda |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda |

Denumirea

Adresa

Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailanda

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan Bangkok 10600, Thailanda

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailanda

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailanda

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailanda

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailanda

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailanda

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailanda

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailanda

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/19

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 876/2013 AL COMISIEI

din 28 mai 2013

de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind colegiile pentru contrapărțile centrale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 18 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Pentru asigurarea unei funcționări consecvente și coerente a colegiilor la nivelul Uniunii, este necesară precizarea măsurilor pentru participarea CPC la colegii, pentru a facilita îndeplinirea sarcinilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

Pentru asigurarea unei funcționări consecvente și coerente a colegiilor la nivelul Uniunii, este necesară precizarea măsurilor pentru participarea CPC la colegii, pentru a facilita îndeplinirea sarcinilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (2) | Excluderea băncii centrale emitente a unei monede relevante din Uniune corespunzătoare unor instrumente financiare compensate prin CPC nu afectează drepturile unei astfel de bănci centrale emitente de a solicita și de a primi informații în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) și cu articolul 84 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(2)

Excluderea băncii centrale emitente a unei monede relevante din Uniune corespunzătoare unor instrumente financiare compensate prin CPC nu afectează drepturile unei astfel de bănci centrale emitente de a solicita și de a primi informații în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) și cu articolul 84 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

| (3) | Activitatea unei CPC poate fi relevantă pentru o anumită bancă centrală emitentă având în vedere volumele compensate denominate în moneda emisă de banca centrală în cauză. Cu toate acestea, relevanța unei monede pentru participarea unei bănci centrale emitente la colegiul CPC ar trebui stabilită în funcție de proporția respectivei monede în cadrul pozițiilor medii deschise compensate de CPC, în vederea păstrării unei dimensiuni proporționale a colegiului. |
| --- | --- |

(3)

Activitatea unei CPC poate fi relevantă pentru o anumită bancă centrală emitentă având în vedere volumele compensate denominate în moneda emisă de banca centrală în cauză. Cu toate acestea, relevanța unei monede pentru participarea unei bănci centrale emitente la colegiul CPC ar trebui stabilită în funcție de proporția respectivei monede în cadrul pozițiilor medii deschise compensate de CPC, în vederea păstrării unei dimensiuni proporționale a colegiului.

| (4) | Pentru a se asigura că reuniunile colegiului conduc la rezultate concrete, obiectivele oricărei reuniuni sau ale oricărei activități a colegiului trebuie identificate în mod clar de autoritatea competentă a CPC, în consultare cu membrii colegiului. Aceste obiective trebuie comunicate participanților cu suficient timp înaintea activităților în cauză, împreună cu documentația pregătită de autoritatea competentă a CPC sau de alți membri ai colegiului, astfel încât discuțiile care au loc să fie fructuoase. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura că reuniunile colegiului conduc la rezultate concrete, obiectivele oricărei reuniuni sau ale oricărei activități a colegiului trebuie identificate în mod clar de autoritatea competentă a CPC, în consultare cu membrii colegiului. Aceste obiective trebuie comunicate participanților cu suficient timp înaintea activităților în cauză, împreună cu documentația pregătită de autoritatea competentă a CPC sau de alți membri ai colegiului, astfel încât discuțiile care au loc să fie fructuoase.

| (5) | Rolul colegiilor este să faciliteze îndeplinirea sarcinilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, iar sarcinile atribuite membrilor colegiului, precum și componența, instituirea și gestionarea colegiilor au fost prevăzute de legislator în regulament sub formă de obligații legale, fiind prin urmare obligatorii și direct aplicabile în toate statele membre. Pentru funcționarea practică a unui colegiu trebuie adoptat un acord scris de către membrii respectivului colegiu. Pentru a garanta utilizarea unor acorduri scrise standard la nivelul colegiilor CPC, care să includă cele mai bune practici referitoare la operațiile colegiilor și abordări consecvente din partea autorităților competente, precum și pentru a facilita instituirea cu rapiditate a colegiilor CPC în termenele stabilite la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, AEVMP ar trebui să emită orientări și recomandări în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (2). |
| --- | --- |

(5)

Rolul colegiilor este să faciliteze îndeplinirea sarcinilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012, iar sarcinile atribuite membrilor colegiului, precum și componența, instituirea și gestionarea colegiilor au fost prevăzute de legislator în regulament sub formă de obligații legale, fiind prin urmare obligatorii și direct aplicabile în toate statele membre. Pentru funcționarea practică a unui colegiu trebuie adoptat un acord scris de către membrii respectivului colegiu. Pentru a garanta utilizarea unor acorduri scrise standard la nivelul colegiilor CPC, care să includă cele mai bune practici referitoare la operațiile colegiilor și abordări consecvente din partea autorităților competente, precum și pentru a facilita instituirea cu rapiditate a colegiilor CPC în termenele stabilite la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, AEVMP ar trebui să emită orientări și recomandări în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (2).

| (6) | Nimic din dispozițiile prezentului act nu ar trebui să aducă atingere competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în conformitate cu articolul 258 din TFUE, precum și acțiunile prevăzute la articolele 265 și 271 litera (d) din TFUE. |
| --- | --- |

(6)

Nimic din dispozițiile prezentului act nu ar trebui să aducă atingere competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în conformitate cu articolul 258 din TFUE, precum și acțiunile prevăzute la articolele 265 și 271 litera (d) din TFUE.

| (7) | Pentru a asigura schimbul de informații la timp și actualizat între membrii unui colegiu, acesta trebuie să se întrunească periodic și să dea ocazia membrilor săi să discute și să contribuie la analizarea de către autoritatea competentă a măsurilor, a strategiilor, a proceselor și a mecanismelor la care recurge CPC pentru respectarea dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 648/2012, precum și să discute evaluarea de către autoritatea competentă a riscurilor la care este sau poate fi expusă CPC și pe care aceasta le-ar putea genera. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura schimbul de informații la timp și actualizat între membrii unui colegiu, acesta trebuie să se întrunească periodic și să dea ocazia membrilor săi să discute și să contribuie la analizarea de către autoritatea competentă a măsurilor, a strategiilor, a proceselor și a mecanismelor la care recurge CPC pentru respectarea dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 648/2012, precum și să discute evaluarea de către autoritatea competentă a riscurilor la care este sau poate fi expusă CPC și pe care aceasta le-ar putea genera.

| (8) | Pentru a se asigura că se ține cont în mod corespunzător de toate opiniile membrilor colegiului, autoritatea competentă ar trebui să depună toate eforturile pentru a se asigura că orice dezacord între autorități care urmează să devină membri ai unui colegiu este soluționat înainte de finalizarea acordului scris pentru instituirea și funcționarea colegiului. AEVMP ar trebui să faciliteze finalizarea acordului prin rolul său de mediere, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura că se ține cont în mod corespunzător de toate opiniile membrilor colegiului, autoritatea competentă ar trebui să depună toate eforturile pentru a se asigura că orice dezacord între autorități care urmează să devină membri ai unui colegiu este soluționat înainte de finalizarea acordului scris pentru instituirea și funcționarea colegiului. AEVMP ar trebui să faciliteze finalizarea acordului prin rolul său de mediere, dacă este cazul.

| (9) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP). |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare înaintate Comisiei de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP).

| (10) | AEVMP a consultat, după caz, Autoritatea bancară europeană (ABE), Comitetul european pentru risc sistemic și membrii Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) înainte de a înainta proiectele de standarde tehnice pe care se bazează prezentul regulament. În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, AEVMP a organizat consultări publice deschise cu privire la aceste proiecte de standarde tehnice, a analizat potențialele costuri și beneficii aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, |
| --- | --- |

(10)

AEVMP a consultat, după caz, Autoritatea bancară europeană (ABE), Comitetul european pentru risc sistemic și membrii Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) înainte de a înainta proiectele de standarde tehnice pe care se bazează prezentul regulament. În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, AEVMP a organizat consultări publice deschise cu privire la aceste proiecte de standarde tehnice, a analizat potențialele costuri și beneficii aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Stabilirea monedelor cele mai relevante

(1)   Monedele cele mai relevante din Uniune se identifică pe baza proporției relative a fiecărei monede în pozițiile medii deschise la sfârșitul zilei ale CPC la nivelul tuturor instrumentelor financiare compensate de CPC, calculate pe o perioadă de un an.

(2)   Cele mai relevante monede din Uniune sunt cele trei monede cu cea mai mare proporție relativă calculată în conformitate cu alineatul (1), cu condiția ca proporția fiecărei acțiuni individuale să depășească 10 %.

(3)   Calculul proporției relative a monedelor se efectuează anual.

Articolul 2

Organizarea operațională a colegiilor

(1)   După ce a stabilit că o cerere este completă în sensul articolului 17 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, autoritatea competentă a CPC distribuie o propunere de acord scris în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 membrilor colegiului stabiliți în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Acest acord scris include un proces de revizuire anuală, precum și un proces de modificare prin care autoritatea competentă a CPC sau alți membri ai colegiului pot iniția în orice moment modificări, sub rezerva aprobării de către colegiu în conformitate cu procedura stabilită în prezentul articol.

(2)   În cazul în care membrii colegiului menționați la alineatul (1) nu transmit nicio observație în termen de 10 zile calendaristice, autoritatea competentă a CPC procedează la adoptarea acordului scris de către colegiu și la instituirea colegiului în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

(3)   În cazul în care membrii colegiului au observații privind propunerea de acord scris distribuită în conformitate cu alineatul (1), aceștia vor transmite observațiile în cauză, împreună cu o evaluare amănunțită, autorității competente a CPC în termen de 10 zile calendaristice. Dacă este cazul, autoritatea competentă a CPC pregătește o propunere revizuită și va convoca o reuniune pentru a se ajunge la un acord privind acordul scris final, ținând cont de termenul menționat la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

(4)   Un colegiu se consideră că a fost înființat după adoptarea acordului scris.

(5)   Toți membrii colegiului vor fi obligați să respecte acordul scris adoptat în conformitate cu alineatele (1)-(3) din prezentul articol.

Articolul 3

Participarea la colegii

(1)   În cazul în care un colegiu primește o solicitare de informații din partea autorității competente a unui stat membru care nu este membră a colegiului în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, autoritatea competentă a CPC decide, după consultarea colegiului, în privința celei mai adecvate modalități de furnizare și de solicitare a informațiilor către, respectiv de la autoritățile care nu sunt membre ale colegiului.

(2)   Fiecare membru al colegiului desemnează un participant care să participe la reuniunile colegiului și poate desemna un locțiitor, cu excepția autorității competente a CPC, în cazul căreia pot fi necesari participanți suplimentari, care nu au drepturi de vot.

(3)   În cazul în care banca centrală emitentă a uneia dintre cele mai relevante monede din Uniune corespunde la mai mult de o bancă centrală, băncile centrale în cauză stabilesc reprezentantul unic care va participa la activitățile colegiului.

(4)   În cazul în care o autoritate are dreptul că participe la activitățile colegiului în temeiul a mai mult de una dintre literele (c)-(h) de la articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, autoritatea în cauză poate nominaliza participanți suplimentari, care nu au drepturi de vot.

(5)   În cazul în care există, în conformitate cu prezentul articol, mai mult de un participant din partea unui membru al colegiului, sau în cazul în care există mai mulți membri ai colegiului aparținând aceluiași stat membru decât numărul de voturi care pot fi exercitate de respectivii membri ai colegiului în conformitate cu articolul 19 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, membrul sau membrii colegiului în cauză informează colegiul în privința participanților care exercită drepturile de vot.

Articolul 4

Guvernanța colegiilor

(1)   Autoritatea competentă a CPC se asigură că activitatea colegiului facilitează sarcinile care trebuie îndeplinite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

(2)   Colegiul informează AEVMP în privința oricăror sarcini pe care colegiul le îndeplinește în conformitate cu alineatul (1). AEVMP are un rol de coordonare în materie de monitorizare a sarcinilor îndeplinite de un colegiu și se asigură că obiectivele acestuia sunt cât mai conforme posibil cu cele ale altor colegii.

(3)   Autoritatea competentă a CPC se asigură cel puțin de următoarele elemente:

| (a) | obiectivele oricărei reuniuni sau ale oricărei activități a colegiului sunt clar identificate; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele oricărei reuniuni sau ale oricărei activități a colegiului sunt clar identificate;

| (b) | reuniunile sau activitățile colegiului continuă să fie fructuoase, asigurându-se în același timp că membrii colegiului sunt pe deplin informați în privința activităților colegiului care sunt relevante în cazul lor; |
| --- | --- |

(b)

reuniunile sau activitățile colegiului continuă să fie fructuoase, asigurându-se în același timp că membrii colegiului sunt pe deplin informați în privința activităților colegiului care sunt relevante în cazul lor;

| (c) | este definit calendarul reuniunilor sau al activităților colegiului, astfel încât rezultatele acestora să ofere sprijin pentru supravegherea CPC; |
| --- | --- |

(c)

este definit calendarul reuniunilor sau al activităților colegiului, astfel încât rezultatele acestora să ofere sprijin pentru supravegherea CPC;

| (d) | CPC și alte părți-cheie interesate au o înțelegere clară a rolului și a funcționării colegiului; |
| --- | --- |

(d)

CPC și alte părți-cheie interesate au o înțelegere clară a rolului și a funcționării colegiului;

| (e) | activitățile colegiului sunt revizuite periodic și se adoptă măsuri corective dacă funcționarea colegiului nu este eficace; |
| --- | --- |

(e)

activitățile colegiului sunt revizuite periodic și se adoptă măsuri corective dacă funcționarea colegiului nu este eficace;

| (f) | este stabilită ordinea de zi a unei reuniuni anuale a membrilor colegiului în cooperare cu CPC pentru planificarea administrării crizelor, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(f)

este stabilită ordinea de zi a unei reuniuni anuale a membrilor colegiului în cooperare cu CPC pentru planificarea administrării crizelor, dacă este necesar.

(4)   Pentru a asigura eficiența și eficacitatea colegiului, autoritatea competentă a CPC are rolul de punct de contact central pentru orice chestiune legată de organizarea practică a colegiului. Autoritatea competentă a CPC efectuează cel puțin următoarele sarcini:

| (a) | alcătuirea, actualizarea și distribuția listei cu datele de contact ale membrilor colegiului; |
| --- | --- |

(a)

alcătuirea, actualizarea și distribuția listei cu datele de contact ale membrilor colegiului;

| (b) | distribuirea ordinii de zi, precum și a documentației pentru reuniuni sau activități ale colegiului; |
| --- | --- |

(b)

distribuirea ordinii de zi, precum și a documentației pentru reuniuni sau activități ale colegiului;

| (c) | consemnarea procesului-verbal al reuniunilor și oficializarea punctelor de acțiune; |
| --- | --- |

(c)

consemnarea procesului-verbal al reuniunilor și oficializarea punctelor de acțiune;

| (d) | administrarea site-ului web al colegiului sau a altui mecanism electronic de distribuire a informațiilor, dacă există; |
| --- | --- |

(d)

administrarea site-ului web al colegiului sau a altui mecanism electronic de distribuire a informațiilor, dacă există;

| (e) | în cazul în care acest lucru este practic, furnizarea de informații și de echipe specializate, dacă este cazul, pentru a sprijini colegiul la îndeplinirea sarcinilor sale; |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care acest lucru este practic, furnizarea de informații și de echipe specializate, dacă este cazul, pentru a sprijini colegiul la îndeplinirea sarcinilor sale;

| (f) | comunicarea informațiilor într-un mod adecvat între membrii colegiului. |
| --- | --- |

(f)

comunicarea informațiilor într-un mod adecvat între membrii colegiului.

(5)   Frecvența reuniunilor colegiului este stabilită de autoritatea competentă a CPC având în vedere dimensiunea, natura, amploarea și complexitatea CPC, implicațiile sistemice ale acesteia la nivelul diverselor jurisdicții și monede, impacturile potențiale ale activităților CPC, împrejurările externe și solicitările potențiale adresate de membrii colegiului. Trebuie să existe cel puțin o reuniune a colegiului în fiecare an și, dacă acest lucru este considerat necesar de autoritatea competentă a CPC, o reuniune de fiecare dată când trebuie luată o decizie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012. Autoritatea competentă a CPC organizează întruniri periodice între membrii colegiului și conducerea superioară a CPC

(6)   Acordul scris menționat la articolul 2 prevede un cvorum de două treimi din membri pentru reuniunile colegiului.

(7)   Autoritatea competentă a CPC depune eforturi pentru a garanta că fiecare reuniune a colegiului reunește cvorumul necesar pentru luarea deciziilor. În cazul în care nu este reunit acest cvorum, președintele se asigură că toate deciziile sunt amânate până la atingerea cvorumului, ținând seama de termenele pertinente prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 648/2012.

Articolul 5

Schimbul de informații dintre autorități

(1)   Fiecare membru al unui colegiu furnizează în timp util autorității competente a CPC toate informațiile necesare pentru funcționarea operațională a colegiului și pentru efectuarea activităților-cheie la care participă membrul în cauză. Autoritatea competentă a CPC furnizează membrilor colegiului informații similare în timp util.

(2)   Autoritatea competentă a CPC furnizează colegiului cel puțin următoarele informații:

| (a) | modificări semnificative ale structurii și a acționariatului grupului din care face parte CPC; |
| --- | --- |

(a)

modificări semnificative ale structurii și a acționariatului grupului din care face parte CPC;

| (b) | modificări semnificative ale nivelului capitalului CPC; |
| --- | --- |

(b)

modificări semnificative ale nivelului capitalului CPC;

| (c) | modificări în materie de organizare, conducere superioară, procese sau măsuri, dacă modificările respective au un impact semnificativ asupra guvernanței sau asupra administrării riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

modificări în materie de organizare, conducere superioară, procese sau măsuri, dacă modificările respective au un impact semnificativ asupra guvernanței sau asupra administrării riscurilor;

| (d) | o listă cu membrii compensatori ai CPC; |
| --- | --- |

(d)

o listă cu membrii compensatori ai CPC;

| (e) | detaliile referitoare la autoritățile implicate în supravegherea CPC, inclusiv orice modificări ale responsabilităților acestora; |
| --- | --- |

(e)

detaliile referitoare la autoritățile implicate în supravegherea CPC, inclusiv orice modificări ale responsabilităților acestora;

| (f) | informații privind orice amenințări semnificative la adresa capacității CPC de a respecta Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și regulamentele delegate și de punere în aplicare relevante; |
| --- | --- |

(f)

informații privind orice amenințări semnificative la adresa capacității CPC de a respecta Regulamentul (UE) nr. 648/2012 și regulamentele delegate și de punere în aplicare relevante;

| (g) | dificultăți care au efecte cu un potențial semnificativ de propagare; |
| --- | --- |

(g)

dificultăți care au efecte cu un potențial semnificativ de propagare;

| (h) | factori care sugerează un risc potențial ridicat de contaminare; |
| --- | --- |

(h)

factori care sugerează un risc potențial ridicat de contaminare;

| (i) | evoluții semnificative ale poziției financiare a CPC; |
| --- | --- |

(i)

evoluții semnificative ale poziției financiare a CPC;

| (j) | avertizări timpurii privind posibile dificultăți legate de lichiditate sau fraude majore; |
| --- | --- |

(j)

avertizări timpurii privind posibile dificultăți legate de lichiditate sau fraude majore;

| (k) | situații de incapacitate a membrilor de a-și onora obligațiile și orice măsuri subsecvente; |
| --- | --- |

(k)

situații de incapacitate a membrilor de a-și onora obligațiile și orice măsuri subsecvente;

| (l) | sancțiuni și măsuri de supraveghere excepționale; |
| --- | --- |

(l)

sancțiuni și măsuri de supraveghere excepționale;

| (m) | rapoarte privind probleme legate de performanță sau incidente petrecute și acțiunile corective întreprinse; |
| --- | --- |

(m)

rapoarte privind probleme legate de performanță sau incidente petrecute și acțiunile corective întreprinse;

| (n) | date periodice privind activitatea CPC, ale cărei amploare și frecvență sunt convenite ca parte a acordului scris descris la articolul 2; |
| --- | --- |

(n)

date periodice privind activitatea CPC, ale cărei amploare și frecvență sunt convenite ca parte a acordului scris descris la articolul 2;

| (o) | o vedere de ansamblu asupra propunerilor comerciale majore, inclusiv a celor privind noi produse sau servicii care urmează să fie oferite; |
| --- | --- |

(o)

o vedere de ansamblu asupra propunerilor comerciale majore, inclusiv a celor privind noi produse sau servicii care urmează să fie oferite;

| (p) | modificări ale modelului de risc, ale simulărilor de criză și ale testărilor ex-post ale CPC; |
| --- | --- |

(p)

modificări ale modelului de risc, ale simulărilor de criză și ale testărilor ex-post ale CPC;

| (q) | modificări ale acordurilor de interoperabilitate, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(q)

modificări ale acordurilor de interoperabilitate, dacă este cazul.

(3)   Schimbul de informații între membrii colegiului reflectă responsabilitățile și nevoile în materie de informații ale acestora. Pentru a evita fluxurile de informații care nu sunt necesare, schimbul de informații trebuie să fie menținut la un nivel proporțional și să se concentreze pe riscuri.

(4)   Membrii colegiului iau în calcul modalitățile cele mai eficace de comunicare a informațiilor pentru a asigura un schimb de informații continuu, realizat la timp și proporțional.

(5)   Raportul de evaluare a riscurilor care trebuie pregătit de autoritatea competentă a unui CPC în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 este prezentat colegiului în timp util pentru a garanta că membrii colegiului sunt în măsură să îl analizeze și să contribuie la acesta, dacă este cazul.

Articolul 6

Împărțirea și delegarea voluntară a sarcinilor

(1)   Membrii colegiului convin în privința condițiilor detaliate ale oricăror acorduri de delegare și de încredințare voluntară a sarcinilor către alți membri, în special în cazul delegărilor care conduc la delegarea sarcinilor principale de supraveghere ale unui membru.

(2)   Părțile la acorduri specifice de delegare și de încredințare voluntară a sarcinilor convin în privința unor condiții detaliate, care să includă cel puțin următoarele elemente:

| (a) | activitățile specifice, din domenii clar precizate, care vor fi încredințate sau delegate; |
| --- | --- |

(a)

activitățile specifice, din domenii clar precizate, care vor fi încredințate sau delegate;

| (b) | procedurile și procesele care trebuie aplicate; |
| --- | --- |

(b)

procedurile și procesele care trebuie aplicate;

| (c) | rolul și responsabilitățile fiecărei părți; |
| --- | --- |

(c)

rolul și responsabilitățile fiecărei părți;

| (d) | tipul de informații care trebuie schimbate între părți. |
| --- | --- |

(d)

tipul de informații care trebuie schimbate între părți.

(3)   Împărțirea și delegarea sarcinilor nu trebuie să vizeze modificarea alocării competenței de luare a deciziilor a autorității competente a CPC.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 mai 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

2

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/23

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 877/2013 AL COMISIEI

din 27 iunie 2013

de completare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 473/2013 prevede, în cazul statelor membre a căror monedă este euro, o monitorizare mai strictă a procedurii de deficit excesiv, prin intermediul unor cerințe de raportare suplimentare care vizează asigurarea prevenirii și corectării din timp a oricăror devieri de la recomandările sau somațiile Consiliului privind corectarea deficitului excesiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 473/2013 prevede, în cazul statelor membre a căror monedă este euro, o monitorizare mai strictă a procedurii de deficit excesiv, prin intermediul unor cerințe de raportare suplimentare care vizează asigurarea prevenirii și corectării din timp a oricăror devieri de la recomandările sau somațiile Consiliului privind corectarea deficitului excesiv.

| (2) | Această monitorizare completează obligațiile de raportare existente, stabilite la articolul 3 alineatul (4) litera (a) și la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (2), care prevăd că un stat membru care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv și al unei recomandări a Consiliului, formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat sau al unei somații formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat trebuie să raporteze Consiliului și Comisiei cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv. Raportul include obiectivele stabilite în conformitate cu recomandarea Consiliului, atât în ceea ce privește cheltuielile și veniturile publice, cât și în ceea ce privește măsurile discreționare, deopotrivă pe partea de cheltuieli și pe partea de venituri, precum și informații cu privire la măsurile luate deja și la natura celor avute în vedere pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

(2)

Această monitorizare completează obligațiile de raportare existente, stabilite la articolul 3 alineatul (4) litera (a) și la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (2), care prevăd că un stat membru care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv și al unei recomandări a Consiliului, formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat sau al unei somații formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat trebuie să raporteze Consiliului și Comisiei cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv. Raportul include obiectivele stabilite în conformitate cu recomandarea Consiliului, atât în ceea ce privește cheltuielile și veniturile publice, cât și în ceea ce privește măsurile discreționare, deopotrivă pe partea de cheltuieli și pe partea de venituri, precum și informații cu privire la măsurile luate deja și la natura celor avute în vedere pentru atingerea obiectivelor.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 473/2013 completează această cerință inițială de raportare, impunând statelor membre din zona euro, care se află în procedură deficit excesiv, o raportare mai frecventă. Acestea din urmă vor trebui să raporteze Comisiei și Comitetului economic și financiar (CEF) la fiecare șase luni, în cazul în care fac obiectul unei recomandări a Consiliului formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7), și la fiecare trei luni, în cazul în care fac obiectul unei somații a Consiliului formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv. În ceea ce privește administrația publică și subsectoarele acesteia, raportarea ar trebui să conțină execuția bugetară de pe parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare adoptate privind atât cheltuielile, cât și veniturile, obiectivele privind cheltuielile publice și veniturile și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor avute în vedere pentru atingerea obiectivelor. Această raportare mai frecventă va ajuta Comisia și CEF să monitorizeze în mod continuu respectarea de către statul membru în cauză a măsurilor necesare corectării deficitului excesiv. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 473/2013 completează această cerință inițială de raportare, impunând statelor membre din zona euro, care se află în procedură deficit excesiv, o raportare mai frecventă. Acestea din urmă vor trebui să raporteze Comisiei și Comitetului economic și financiar (CEF) la fiecare șase luni, în cazul în care fac obiectul unei recomandări a Consiliului formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7), și la fiecare trei luni, în cazul în care fac obiectul unei somații a Consiliului formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE cu privire la măsurile luate în vederea corectării deficitului excesiv. În ceea ce privește administrația publică și subsectoarele acesteia, raportarea ar trebui să conțină execuția bugetară de pe parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare adoptate privind atât cheltuielile, cât și veniturile, obiectivele privind cheltuielile publice și veniturile și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor avute în vedere pentru atingerea obiectivelor. Această raportare mai frecventă va ajuta Comisia și CEF să monitorizeze în mod continuu respectarea de către statul membru în cauză a măsurilor necesare corectării deficitului excesiv.

| (4) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, conținutul acestor rapoarte suplimentare urmează să fie specificat de Comisie. Prezentul act delegat stabilește un cadru clar în ceea ce privește informațiile care trebuie raportate de către statele membre din zona euro care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv. Rapoartele prevăzute prin prezentul regulament delegat vor oferi o imagine structurată și armonizată a situației bugetare a statelor membre vizate. Raportul ar trebui să conțină date anuale și trimestriale, pentru a furniza detalii privind evoluția corectării deficitului. Datele trebuie raportate pe bază de contabilitate de casă și de contabilitate de angajamente (în conformitate cu Sistemul european de conturi naționale AES), pentru a permite o înțelegere mai bună a dinamicii situației bugetare. Având în vedere faptul că procedura de deficit excesiv poate fi deschisă ca urmare a nerespectării simultane sau separate a valorilor de referință din tratat privind deficitul și ponderea datoriei în PIB, ar trebui raportată atât evoluția principalelor componente ale deficitului public, cât și evoluția datoriei. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, conținutul acestor rapoarte suplimentare urmează să fie specificat de Comisie. Prezentul act delegat stabilește un cadru clar în ceea ce privește informațiile care trebuie raportate de către statele membre din zona euro care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv. Rapoartele prevăzute prin prezentul regulament delegat vor oferi o imagine structurată și armonizată a situației bugetare a statelor membre vizate. Raportul ar trebui să conțină date anuale și trimestriale, pentru a furniza detalii privind evoluția corectării deficitului. Datele trebuie raportate pe bază de contabilitate de casă și de contabilitate de angajamente (în conformitate cu Sistemul european de conturi naționale AES), pentru a permite o înțelegere mai bună a dinamicii situației bugetare. Având în vedere faptul că procedura de deficit excesiv poate fi deschisă ca urmare a nerespectării simultane sau separate a valorilor de referință din tratat privind deficitul și ponderea datoriei în PIB, ar trebui raportată atât evoluția principalelor componente ale deficitului public, cât și evoluția datoriei.

| (5) | Datele reale, raportate în conformitate cu prezentul act delegat, trebuie să fie consecvente cu datele raportate către Eurostat în contextul procedurii de deficit excesiv, |
| --- | --- |

(5)

Datele reale, raportate în conformitate cu prezentul act delegat, trebuie să fie consecvente cu datele raportate către Eurostat în contextul procedurii de deficit excesiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament definește conținutul rapoartelor care pot fi solicitate de Comisie de la statele membre din zona euro care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv.

Articolul 2

Structura și conținutul rapoartelor

(1)   Rapoartele menționate la articolul 1 au următoarea structură:

| — | soldurile reale, evoluția datoriei și planurile bugetare actualizate pentru perioada de corecție, atât ale administrației publice, cât și ale subsectoarelor acesteia; |
| --- | --- |

—

soldurile reale, evoluția datoriei și planurile bugetare actualizate pentru perioada de corecție, atât ale administrației publice, cât și ale subsectoarelor acesteia;

| — | descrierea și cuantificarea strategiei bugetare, din punct de vedere nominal și structural (componenta ciclică a soldului, excluzând măsurile one-off și măsurile temporare), pentru a corecta deficitul excesiv în termenul stabilit de Consiliu în lumina celei mai recente recomandări sau somații a Consiliului, formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) sau articolul 126 alineatul (9) din TFUE, inclusiv informații detaliate privind măsurile bugetare planificate sau deja aplicate în vederea atingerii acestor obiective, precum și impactul bugetar al acestora. |
| --- | --- |

—

descrierea și cuantificarea strategiei bugetare, din punct de vedere nominal și structural (componenta ciclică a soldului, excluzând măsurile one-off și măsurile temporare), pentru a corecta deficitul excesiv în termenul stabilit de Consiliu în lumina celei mai recente recomandări sau somații a Consiliului, formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) sau articolul 126 alineatul (9) din TFUE, inclusiv informații detaliate privind măsurile bugetare planificate sau deja aplicate în vederea atingerii acestor obiective, precum și impactul bugetar al acestora.

(2)   Rapoartele cuprind tabelele indicate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

1

(2)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

2

---

ANEXĂ

Tabele care trebuie incluse în rapoartele prezentate în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro

NB: În tabelele de mai jos, anul t corespunde anului de prezentare a raportului. Elementele indicate cu caractere aldine trebuie să figureze obligatoriu în raport. Trebuie pus în aplicare cadrul conceptual convenit în contextul Directivei 2011/85/UE a Consiliului (1).

Tabelul 1a

Execuție bugetară trimestrială pe parcursul anului, în numerar
   (3), pentru administrația publică și subsectoarele sale
   (4)

| Milioane EUR | Anul t (2) |
| --- | --- |
| Trim 1 | Trim 2 | Trim 3 | Trim 4 |
| Sold global pe subsectoare (6-7) |
| 1. | Administrația publică |

Milioane EUR

Anul t (2)

Trim 1

Trim 2

Trim 3

Trim 4

Sold global pe subsectoare (6-7)

1.

| 2. | Administrația centrală |
| --- | --- |

2.

| 3. | Administrațiile statelor federale |
| --- | --- |

3.

| 4. | Administrația locală |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fonduri de securitate socială |
| --- | --- |

5.

Pentru fiecare subsector în parte (vă rugăm să indicați care anume)

| 6. | Total venituri/intrări |
| --- | --- |

6.

Din care (listă indicativă):

Impozite, din care:

Impozite directe

Impozite indirecte, din care:

TVA

Contribuții sociale

Vânzări

Alte venituri curente

Venituri din capital

Intrări generate de operațiuni cu instrumente financiare

| 7. | Total cheltuieli/ieșiri |
| --- | --- |

7.

Din care (listă indicativă):

Achiziții de bunuri și servicii

Remunerarea salariaților

Dobânzi

Subvenții

Prestații sociale

Alte cheltuieli curente

Transferuri de capital de plătit

Investiții de capital

Ieșiri generate de operațiuni cu instrumente financiare

Tabelul 1b

Execuție bugetară trimestrială pe parcursul anului și perspective, în conformitate cu standarde SEC și neajustate în funcție de variațiile sezoniere
   (6), pentru administrația publică și subsectoarele acesteia

Datele de execuție bugetară prevăzute în tabelul 1a și 1b trebuie să fie coerente; trebuie comunicat un tabel de corespondență care să indice metoda utilizată pentru efectuarea tranziției între cele două tabele.

| Milioane EUR | Cod SEC | Anul t (5) |
| --- | --- | --- |
| Trim 1 | Trim 2 | Trim 3 | Trim 4 |
| Capacitatea (+)/necesarul (–) net de finanțare |
| 1. | Administrația publică
   (6) |

Milioane EUR

Cod SEC

Anul t (5)

Trim 1

Trim 2

Trim 3

Trim 4

Capacitatea (+)/necesarul (–) net de finanțare

1.

S.13

| 2. | Administrația centrală |
| --- | --- |

2.

Administrația centrală

S.1311

| 3. | Administrațiile statelor federale |
| --- | --- |

3.

Administrațiile statelor federale

S.1312

| 4. | Administrația locală |
| --- | --- |

4.

Administrația locală

S.1313

| 5. | Fonduri de securitate socială |
| --- | --- |

5.

Fonduri de securitate socială

S.1314

Pentru administrația publică (facultativ pentru subsectoare)

| 6. | Total venituri
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

Din care

Impozite pe producție și importuri

D.2

Impozite curente pe venit, patrimoniu etc.

D.5

Impozite pe capital

D.91

Contribuții sociale

D.61

Venituri din proprietate

D.4

Altele (7)

| 7. | Cheltuieli totale
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

Din care:

Remunerarea salariaților

D.1

Consumul intermediar

P.2

Plăți sociale

D.62, D.632 (8)

Cheltuieli cu dobânzile

D.41

Subvenții

D.3

Formarea brută de capital fix (6)

P.51

Transferuri de capital

D.9

Altele (9)

| 8. | Datorie brută
   (10) |
| --- | --- |

8.

Tabelul 1c

Obiective bugetare anuale în conformitate cu standardele SEC pentru administrația publică și subsectoarele acesteia

| | Cod SEC | Anul t – 1 | Anul t | Anul t + ... (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate netă (+)/necesar net de finanțare (–) pe subsectoare (% din PIB) |
| 1. | Administrația publică |

Cod SEC

Anul t – 1

Anul t

Anul t + ... (11)

Capacitate netă (+)/necesar net de finanțare (–) pe subsectoare (% din PIB)

1.

S.13

| 2. | Administrația centrală |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Administrațiile statelor federale |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Administrația locală |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Fonduri de securitate socială |
| --- | --- |

5.

S.1314

Administrația publică (S.13) (% din PIB)

| 6. | Venituri totale |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Cheltuieli totale |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Cheltuieli cu dobânzile |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Sold primar
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Măsuri one-off și alte măsuri temporare
   (13) |
| --- | --- |

10.

nivelul variației

nivelul variației

nivelul variației

| 11. | Creșterea PIB-ului real |
| --- | --- |

11.

| 12. | Creșterea PIB-ului potențial |
| --- | --- |

12.

contribuții:

| — | muncă |
| --- | --- |

—

muncă

| — | capital |
| --- | --- |

—

capital

| — | productivitatea totală a factorilor |
| --- | --- |

—

productivitatea totală a factorilor

% din PIB-ul potențial

% din PIB-ul potențial

% din PIB-ul potențial

| 13. | Deviație PIB |
| --- | --- |

13.

| 14. | Componentă bugetară ciclică |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sold ajustat ciclic (1 – 14) |
| --- | --- |

15.

| 14. | Sold primar ajustat ciclic (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sold structural (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

Tabelul 2

Obiective privind cheltuielile și veniturile administrației publice (S.13) în conformitate cu standarde SEC

| % PIB | Cod SEC | Anul t – 1 | Anul t | Anul t + 1 | Anul t + ... (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Obiectiv venituri totale
  (= tabelul 1c.6) |

% PIB

Cod SEC

Anul t – 1

Anul t

Anul t + 1

Anul t + ... (14)

1.

(= tabelul 1c.6)

TR

Din care:

| 1.1. | Impozite pe producție și importuri |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | Impozite curente pe venit, patrimoniu etc. |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | Impozite pe capital |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | Contribuții sociale |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | Venituri din proprietate |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | Altele
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p.m.: Sarcină fiscală

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91-D.995) (16)

| 2. | Obiectiv cheltuieli totale
  (= tabelul 1c.7) |
| --- | --- |

2.

(= tabelul 1c.7)

TE (17)

Din care:

| 2.1. | Remunerarea salariaților |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | Consumul intermediar |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | Plăți sociale |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

din care:

Indemnizații de șomaj
   (18)

| 2.4. | Cheltuieli cu dobânzile |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | Subvenții |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | Formarea brută de capital fix |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | Transferuri de capital |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | Altele
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

Tabelul 3a

Măsuri bugetare adoptate și prevăzute de administrația publică și subsectoarele sale referitoare atât la partea de cheltuieli, cât și la partea de venituri, pentru atingerea obiectivelor prezentate în tabelul 2

| Impactul bugetar preconizat al măsurilor adoptate și al celor prevăzute (22) |
| --- |
| Lista măsurilor | Descriere detaliată (23) | Obiectiv (cheltuieli/venituri)
  Cod SEC | Principiu contabil (24) | Stadiul adoptării | Impact bugetar incremental (milioane EUR) pe an |
| | t – 1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| TOTAL |

Impactul bugetar preconizat al măsurilor adoptate și al celor prevăzute (22)

Lista măsurilor

Descriere detaliată (23)

Obiectiv (cheltuieli/venituri)

Cod SEC

Principiu contabil (24)

Stadiul adoptării

Impact bugetar incremental (milioane EUR) pe an

t – 1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

TOTAL

Tabelul 3b

Raportare trimestrială pe parcursul anului cu privire la impactul bugetar al măsurilor prezentate în tabelul 3a

| Lista măsurilor (25) | Raportare pe parcursul anului pentru măsurile care au un efect asupra anului t (alegeți una dintre alternativele propuse mai jos) (26) | Impact bugetar anual prevăzut pentru anul t
  (milioane EUR)
  (= tabelul 3a) |
| --- | --- | --- |
| Impact bugetar constatat trimestrial (milioane EUR) (27) | Impact bugetar constatat cumulativ de la începutul anului (milioane EUR) |
| Trim 1 | Trim 2 | Trim 3 | Trim 4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| TOTAL | | | | | | |

Lista măsurilor (25)

Raportare pe parcursul anului pentru măsurile care au un efect asupra anului t (alegeți una dintre alternativele propuse mai jos) (26)

Impact bugetar anual prevăzut pentru anul t

(milioane EUR)

(= tabelul 3a)

Impact bugetar constatat trimestrial (milioane EUR) (27)

Impact bugetar constatat cumulativ de la începutul anului (milioane EUR)

Trim 1

Trim 2

Trim 3

Trim 4

TOTAL

Tabelul 4

Evoluția datoriei administrației publice (S.13) și perspective

| | | Anul t – 1 | Anul t | Anul t + ... (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Cod SEC | % PIB | % PIB | % PIB |
| 1. | Datorie brută
   (29)
  (= tabelul 1b.8 pentru administrația publică) |

Anul t – 1

Anul t

Anul t + ... (28)

Cod SEC

% PIB

% PIB

% PIB

1.

(= tabelul 1b.8 pentru administrația publică)

| 2. | Variația nivelului datoriei brute |
| --- | --- |

2.

Contribuții la variația datoriei brute

| 3. | Sold primar
  (= tabelul 1c.9) |
| --- | --- |

3.

(= tabelul 1c.9)

| 4. | Cheltuieli cu dobânzile
  (= tabelul 1c.8) |
| --- | --- |

4.

(= tabelul 1c.8)

D.41

| 5. | Ajustare stoc-flux |
| --- | --- |

5.

din care:

| — | Diferențe între contabilitatea de casă și contabilitatea pe bază de angajamente (30) |
| --- | --- |

—

Diferențe între contabilitatea de casă și contabilitatea pe bază de angajamente (30)

| — | Acumularea netă de active financiare (31) |
| --- | --- |

—

Acumularea netă de active financiare (31)

din care:

| — | Venituri din privatizare |
| --- | --- |

—

Venituri din privatizare

| — | Efecte ale evaluării și altele (32) |
| --- | --- |

—

Efecte ale evaluării și altele (32)

p.m.: Rata implicită a dobânzii aferente datoriei
   (33)
  (%)

Alte variabile pertinente

| 6. | Active financiare lichide (34) |
| --- | --- |

6.

Active financiare lichide (34)

| 7. | Datorii financiare nete |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Amortizarea datoriei (obligațiuni existente) de la încheierea anului precedent |
| --- | --- |

8.

Amortizarea datoriei (obligațiuni existente) de la încheierea anului precedent

| 9. | Procentul datoriei exprimat în valută (%) |
| --- | --- |

9.

Procentul datoriei exprimat în valută (%)

| 10. | Scadență medie (în ani) |
| --- | --- |

10.

Scadență medie (în ani)

| 11. | Creștere reală PIB (%)
  (= tabelul 1c rândul 11) |
| --- | --- |

11.

(= tabelul 1c rândul 11)

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(2)  Raportare obligatorie până la trimestrul în curs inclusiv. În cazul în care datele pentru trimestrul în curs nu sunt disponibile, vă rugăm să furnizați cele mai recente date lunare disponibile, indicând luna căreia îi corespund aceste date. Pentru bilanțul general al administrației publice, vă rugăm să furnizați informațiile până la cel mai recent trimestru disponibil (adică trim-1). Trebuie să se aplice politica normală de asigurare a calității și de revizuire.

(3)  Pot fi furnizate cifrele echivalente provenind din contabilitatea publică, în cazul în care datele bazate pe contabilitatea de casă nu sunt disponibile; vă rugăm să specificați baza contabilă utilizată pentru toate informațiile furnizate în acest tabel.

(4)  Corespunzând informațiilor care trebuie raportate în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2011/85/UE.

(5)  Raportarea acoperă toată perioada până la sfârșitul anului t în curs; perspectivele trimestriale nu sunt obligatorii și se raportează ca estimări (făcând, eventual, obiectul unor revizuiri), în scopul monitorizării și al informării.

(6)  Pentru administrația publică, elementele marcate cu „(a)” trebuie și ele furnizate sub formă de valori ajustate sezonier; în cazul în care ajustarea sezonieră nu poate fi furnizată de autoritățile naționale, ea va fi efectuată de Eurostat, în colaborare cu statul membru în cauză.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (altele decât D.91rec).

(8)  În conformitate cu SEC95:D6311_D63121_D63131pay; SEC2010:D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (altele decât D.41pay) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Conform definițiilor din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

(11)  În urma solicitării formulate de Comisie privind activarea cerințelor de raportare prevăzute la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, raportarea începe din anul de deschidere a procedurii de deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE și se încheie la data la care este prevăzută corectarea deficitului excesiv, în conformitate cu termenul stabilit în recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE sau în somația formulată în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE.

(12)  Soldul primar este calculat ca (B.9, poziția 8) plus (D.41, poziția 9).

(13)  Semnul plus înseamnă măsuri de reducere a deficitului.

(14)  În urma solicitării formulate de Comisie privind activarea cerințelor de raportare prevăzute la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, raportarea începe din anul de deschidere a procedurii de deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE și se încheie la data la care este prevăzută corectarea deficitului excesiv, în conformitate cu termenul stabilit în recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE sau în somația formulată în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (altele decât D.91rec).

(16)  Inclusiv taxele colectate de UE și, dacă este cazul, o ajustare care să țină cont de impozitele și contribuțiile sociale necolectate (D.995).

(17)

Formula

(18)  Include prestațiile în numerar (D.621 și D.624) și prestațiile în natură (D.631) legate de prestațiile de șomaj.

(19)  D.29 + D.4 (altele decât D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  În SEC2010:D.62, D.632.

(21)  An în cursul căruia deficitul excesiv ar urma să fie corectat, conform termenului stabilit în recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE sau în somația în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE.

(22)  Trebuie raportate doar măsurile suficient de detaliate și anunțate în mod credibil.

(23)  Indicând inclusiv subsectorul care ia măsura.

(24)  În mod implicit, impactul măsurilor va fi raportat pe bază de angajamente, însă, dacă acest lucru nu este posibil și raportarea se efectuează în numerar, acest lucru trebuie indicat în mod explicit. Impactul se înregistrează incremental – nu pe niveluri – față de proiecția de referință din anul precedent. Măsurile cu caracter pur permanent trebuie înregistrate ca având un efect de +/– X în anul (anii) în care sunt introduse și un efect zero în ceilalți ani (impactul general asupra nivelului veniturilor sau al cheltuielilor nu trebuie să se anuleze). Dacă impactul unei măsuri variază în timp, în tabel trebuie înregistrat numai impactul incremental. Prin natura lor, măsurile one-off trebuie întotdeauna înregistrate ca având un efect de +/– X în anul primului impact bugetar și de –/+ X în anul următor; cu alte cuvinte, impactul general asupra nivelului veniturilor sau al cheltuielilor din doi ani consecutivi trebuie să fie zero.

(25)  Alegeți măsurile raportate în tabelul 3a care au un impact bugetar în anul t.

(26)  Completarea uneia dintre cele două alternative este obligatorie: raportare trimestrială (estimări care fac, eventual, obiectul unor revizuiri) cel puțin până în trimestrul în curs și/sau suma impacturilor bugetare constatate până la data curentă.

(27)  Indicați, pentru fiecare trimestru, dacă datele raportate corespund datelor observate; raportarea este obligatorie până la trimestrul în curs, inclusiv.

(28)  În urma solicitării formulate de Comisie privind activarea cerințelor de raportare prevăzute la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, raportarea începe din anul de deschidere a procedurii de deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE și se încheie la data la care este prevăzută corectarea deficitului excesiv, în conformitate cu termenul stabilit în recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE sau în somația formulată în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE.

(29)  Conform definițiilor din Regulamentul (CE) nr. 479/2009.

(30)  Se poate face o distincție între diferențele privind cheltuielile cu dobânzile, celelalte cheltuieli și venituri, atunci când acest lucru este relevant sau dacă ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință.

(31)  Se poate face o distincție între activele lichide (devize), obligațiunile de stat, activele pe țări terțe, întreprinderile controlate de stat și diferența dintre activele cotate și cele necotate atunci când acest lucru este relevant sau dacă ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință.

(32)  Se poate face o distincție între modificările survenite ca urmare a fluctuațiilor cursului de schimb și operațiunile efectuate pe piața secundară, atunci când acest lucru este relevant sau dacă ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință.

(33)  Egal cu cheltuielile cu dobânzile, împărțite la nivelul datoriei din anul precedent.

(34)  Activele lichide sunt definite aici ca AF.1, AF.2, AF.3 (consolidate pentru administrația publică, adică excluzând pozițiile financiare dintre entitățile publice), A.F511, AF.52 (numai dacă sunt cotate la bursă).

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 878/2013 AL COMISIEI

din 12 septembrie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 septembrie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/34

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 11 septembrie 2013

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2013/443/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H7N7 în Italia

[notificată cu numărul C(2013) 5904]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/453/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Ca urmare a notificării din partea Italiei cu privire la apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H7N7 într-o exploatație în comuna Ostellato, în provincia Ferrara din regiunea Emilia-Romagna la 15 august 2013, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2013/439/UE (3), care prevede dispoziții privind zonele de protecție și de supraveghere care trebuie stabilite în jurul focarului. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a notificării din partea Italiei cu privire la apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H7N7 într-o exploatație în comuna Ostellato, în provincia Ferrara din regiunea Emilia-Romagna la 15 august 2013, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2013/439/UE (3), care prevede dispoziții privind zonele de protecție și de supraveghere care trebuie stabilite în jurul focarului.

| (2) | Ca urmare a unui al doilea focar de boală în comuna Mordano, în provincia Bologna din regiunea Emilia-Romagna, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE (4), care a adaptat delimitările zonelor de protecție și de supraveghere și a stabilit zone de restricție suplimentare. Aceste zone au fost definite în părțile A, B și C din anexa la decizia menționată. Apariția unor focare noi de boală a făcut necesară adaptarea zonelor de restricție definite în părțile A, B și C din anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a unui al doilea focar de boală în comuna Mordano, în provincia Bologna din regiunea Emilia-Romagna, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE (4), care a adaptat delimitările zonelor de protecție și de supraveghere și a stabilit zone de restricție suplimentare. Aceste zone au fost definite în părțile A, B și C din anexa la decizia menționată. Apariția unor focare noi de boală a făcut necesară adaptarea zonelor de restricție definite în părțile A, B și C din anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE.

| (3) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 11 septembrie 2013.

Pentru Comisie

Tonio BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2013/439/UE a Comisiei din 19 august 2013 privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H7N7 în Italia (JO L 223, 21.8.2013, p. 10).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2013/443/UE a Comisiei din 27 august 2013 privind anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H7N7 în Italia, inclusiv stabilirea de zone de restricție suplimentare, și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2013/439/UE (JO L 230, 29.8.2013, p. 20).

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

PARTEA A

Zone de protecție, astfel cum se menționează la articolul 1:

| Codul ISO al țării | Stat membru | Cod poștal | Denumire | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Zona care cuprinde comunele: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Parte din teritoriul localității Imola situată la est de drumul național 610 și la nord de drumul național 9 «Via Emilia». | |
| | | 48027 | Parte din teritoriul localității Solarolo situată la nord de ieșirea Ravenna a autostrăzii A14. | |
| | | 44012 | Parte din teritoriul localității Bondeno situată la sud de drumul național 496 și la vest de râul Panaro. | 26.9.2013 |
| | | 41034 | Parte din teritoriul localității Finale Emilia situată la nord de drumul național 468, la est de drumul național 9 și la vest de râul Panaro. | |

Codul ISO al țării

Stat membru

Cod poștal

Denumire

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 din Directiva 2005/94/CE

IT

Italia

Zona care cuprinde comunele:

44020

Ostellato

17.9.2013

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013

48010

Bagnara di Romagna

40026

Parte din teritoriul localității Imola situată la est de drumul național 610 și la nord de drumul național 9 «Via Emilia».

48027

Parte din teritoriul localității Solarolo situată la nord de ieșirea Ravenna a autostrăzii A14.

44012

Parte din teritoriul localității Bondeno situată la sud de drumul național 496 și la vest de râul Panaro.

26.9.2013

41034

Parte din teritoriul localității Finale Emilia situată la nord de drumul național 468, la est de drumul național 9 și la vest de râul Panaro.

PARTEA B

Zone de supraveghere, astfel cum se menționează la articolul 1:

| Codul ISO al țării | Stat membru | Cod poștal | Denumire | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Zona care cuprinde comunele: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Parte din teritoriul localității Ferrara situată la est de drumul național 15 «Via Pomposa» și drumul național «Via Ponte Assa». | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Parte din teritoriul localității Crevalcore situată la nord de «Via Provanone» și la est de drumul național 9 «Via Provane». | |
| | | 41037 | Parte din teritoriul localității Mirandola situată la est de calea ferată Modena-Verona. | |
| | | 41038 | Parte din teritoriul localității San Felice sul Panaro situată la est de calea ferată Modena-Verona. | |
| | | 46028 | Parte din teritoriul localității Sermide situată la sud de drumul național 35 «Via Pole» și la vest de drumul național 37. | |
| | | 46022 | Parte din teritoriul localității Felonica situată la sud de drumul național 35 «Via Pole». | |

Codul ISO al țării

Stat membru

Cod poștal

Denumire

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

IT

Italia

Zona care cuprinde comunele:

44011

Argenta

26.9.2013

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Parte din teritoriul localității Ferrara situată la est de drumul național 15 «Via Pomposa» și drumul național «Via Ponte Assa».

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Parte din teritoriul localității Crevalcore situată la nord de «Via Provanone» și la est de drumul național 9 «Via Provane».

41037

Parte din teritoriul localității Mirandola situată la est de calea ferată Modena-Verona.

41038

Parte din teritoriul localității San Felice sul Panaro situată la est de calea ferată Modena-Verona.

46028

Parte din teritoriul localității Sermide situată la sud de drumul național 35 «Via Pole» și la vest de drumul național 37.

46022

Parte din teritoriul localității Felonica situată la sud de drumul național 35 «Via Pole».

PARTEA C

Zonă de restricție suplimentară, astfel cum se menționează la articolul 1:

| Codul ISO al țării | Stat membru | Cod poștal | Denumire | Data până la care se aplică măsurile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italia | | Zona care cuprinde comunele: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po” | |

Codul ISO al țării

Stat membru

Cod poștal

Denumire

Data până la care se aplică măsurile

IT

Italia

Zona care cuprinde comunele:

48011

Alfonsine

24.9.2013

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po”

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene (JO L 69, 13.3.2013, p. 1), de la 1 iulie 2013 numai ediția electronică a Jurnalului Oficial este autentică și produce efecte juridice.

În cazul în care publicarea ediției electronice a Jurnalului Oficial nu este posibilă din cauza unor circumstanțe neprevăzute și excepționale, ediția tipărită este autentică și produce efecte juridice în conformitate cu termenii și condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 216/2013.

---

| 13.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 244/s3

---

AVIZ CITITORILOR – MODALITATEA DE CITARE A ACTELOR

Începând cu 1 iulie 2013 modalitatea de citare a actelor s-a modificat.

Pentru o perioadă de tranziție, noua modalitate de citare va coexista cu cea veche.

---